0) 
af den store mangel paa fisk født i 1902 og 1903 blev der fanget 
saa faa smaa hyse i 1904—05. Paa denne maade kan man følge 
virkningerne flere aar fremover og beskrive aarsagssammenhængen. 
Og vi har tidligere seet, at det samme var tilfældet med netop 
de samme aarsklasser ogsaa i Skagerak. 
Vi kommer derfor gjennem denne undersøgelse til det store og fun- 
damentale resultat, at vi har kunnet paavise en gjennemgaaende eien- 
dommelighed i en fiskearts vekst og talrighed i et enkelt aar for saa store 
havomraader som hele Nordsjøen og Skagerak. Vi skal senere se, at 
dette forhold har en endnu langt større og mere vidtrækkende betydning. 
I det foregaaende har jeg søgt at redegjøre for enkelte af de 
erfaringer, som er gjort over nogle af de vigtigste fiskearters natur- 
historie. Jeg skal nu 1 det følgende søge at vise, hvilket lys disse erfa- 
ringer kaster over de store spørgsmaal, som jeg i begyndelsen af mit 
foredrag nævnte, nemlig spørgsmaalet om fiskeriernes vekslinger og spørgs- 
maalet om fiskebestandens aftagen. For at gjøre mine synspunkter kla- 
rere vil jeg trække en sammenligning mellem denne fiskeriforskning og 
en videnskab, som vistnok er almenheden mere bekjendt, nemlig befolk- 
ningslæren. 
I alle fremstillinger af befolkningslæren er det disse tre hovedled, 
som indtager den vigtigste plads: 
1. Antallet af fødsler, 
2. Aldersfordelingen og 
3. Vandringerne (emigration, immigration). 
Befolkningslæren studerer disse forhold ved den saakaldte repræ- 
sentative statistik. Man udvælger et vist antal individer, som antages at 
kunne repræsentere den hele befolkning, og studerer da dem. Derved 
opnaar man visse erfaringer, saaledes om individernes gjennemsnitlige 
levetid, om folkemængdens bevægelse, dens aftagen eller tiltagen, om 
sygdomme, krig, ulykker eller udvandring spiller en rolle for folkemæng- 
dens formindskelse. | 
Det synes paa forhaand en dristig tanke at ville studere fiske- 
bestanden paa samme maade. Menneskene kan man jo iallefald se alle- 
sammen, men hvem ved, hvor mange fisk der findes i havet. Og dog 
er det efter min mening en meget frugtbar tanke at betragte fiskeri- 
undersøgelsernes resultater fra de samme synspunkter, som befolknings- 
læren betragter sine resultater. i 
I virkeligheden har nemlig begge disse to biologiske videnskaber 
det samme slags maal, nemlig det at studere levende organismers leves 
