— 387 — 
gikkerhed, hvorledes fiskebestandens levetid eventuelt for- 
andrer sig samtidig med de stedfindende fiskerier. 
Men et bedre resultat synes det mig heller ikke, at man kunde 
vente eller ønske sig end det, at vi har i vor egen haand at følge og be- 
dømme fiskebestandens aldersbevægelse. Et arbeide af denne art 
synes for fiskeribedriften at maatte blive, hvad befolkningsstatistiken er 
for forsikringsvirksomheden. Fra løse formodninger og uklare udtryk 
blir forstaaelsen hævet til klarhed og fuld oversigt. Og det er ogsaa 
klart, at hverken den praktiske mands skjøn eller den almindelige stati- 
stik kan give den samme forstaaelse, som en statistik bygget paa alders- 
bestemmelser. Hvis man betragter en fangst af fisk paa et dæk, ja selv 
hvis man maaler al fisken og tegner kurver for maalene, kan man ikke 
faa den kundskab, som vi her har seet spille en saa overordentlig rolle, 
nemlig den, hvorledes fangsten er sammensat af forskjellige aarsklasser. 
Kun ved en indgaaende analyse var det f. eks. muligt at fastslaa den 
kjendsgjerning, at aarsklassen 1903 overalt var fattigere i antal end 
de andre. 
Alene ved nølagtige aldersbestemmelser kan man ogsaa faa klar 
forstaaelse af det samme spørgsmaal, som i forstmandens bedrift spiller 
saa stor en rolle, nemlig det, i hvilken tid træet (eller fisken) naar sin 
største salgsværdi. 
Ligesom i forsikringsvidenskaben og i forstvidenskaben saaledes 
behandler ogsaa fiskeriforskningen spørgsmaal af praktisk rækkevidde. 
Resultaterne af denne forskning er endnu ikke naaet saa langt som i 
de andre videnskaber. Men man er allerede langt paa vei, naar man 
har naaet frem til det, at man har midlerne til at faa vide, hvad man 
vil vide, og at det kun gjælder om at udføre det nødvendige arbeide. 
Qg dette er i mine øine et tilfredsstillende resultat af de første 5 aars 
internationale fiskeriundersøgelser, og jeg tror, at der vil bli bygget et stort 
og planmæssigt fortsat arbeide paa den lagte grundvold. Nogle af de 
største og nærmeste saadanne fremtidsarbeider, som umiddelbart vil for- 
dres udført, maa gaa ud paa, at særlig de arter, som kan befrygtes at 
paavirkes af fiskeri, som hyse og rødspætte, bør sættes under fortsat 
observation gjennem store indsamlinger af materiale fra alle de farvand, 
i hvilke der drives fiskeri, forat fiskeriets indflydelse fremover i tiden kan 
blive nøiagtig paavist og opklaret. Saaledes vil det f. eks. ha den største 
interesse fremover at sammenligne de forskjellige farvand Hvidehavet, 
Island, Norge, Nordsjøen, Skagerak, Atlanterhavet med hinanden. Der 
vil heraf utvilsomt komme erfaringer af største baade praktiske og teo- 
retiske interesse, og de kan kun naaes gjennem en international organi- 
sation. 
