— 432 — 
Afhandlingens andet afsnit indeholder en sammenligning mellem 
antallet af fiskefartøier anskaffet med statshjælp og størrelsen af landets 
dækkede fiskeflaade forøvrigt samt beregninger over fartøiernes anskaffelses- 
værdi. Det herredsvise antal af fartøler med og uden havfiskelaan 
findes paa den udførlige tabel, bilag 12, hvor fartøierne er inddelt i de 
ovennævnte fire grupper. Der er videre opstillet en sammenligning mellem 
de forskjellige større kyststrækningers dækkede fiskeflaade og dennes 
havfiskelaan. Ligeledes er der amtsvis knyttet bemerkninger til disse 
forhold, medens samtidig er oplyst, hvorledes vedkommende amts fartøier 
med ikke indfriede havfiskelaan driver fiske, og hvilket bruttoudbytte 
driften har givet i de sidste par aar for disse fartøier. Videre nævnes 
antal og beløb af de laan, som 3lte januar 1907 var tilstaaede amtet, 
men ikke udbetalte. Endelig omtales de fra amtet den lste april 1907 
indkomne andragender om laan af det ældre fond, hvilke paa grund af 
kapitalmangel da ikke var behandlede. 
Paa grundlag af disse fremlagte oplysninger er der i afhandlingens 
næste afsnit reist spørgsmaalet om, hvorvidt havfiskets udvikling har med- 
ført behov for omlægning af den offentlige laanevirksomhed. De erholdte 
oplysninger beviser fremforalt den norske havfiskeflaades vækst og nu- 
værende betydelige størrelse. Da principerne for statens laanevirksomhed 
i sin tid bestemtes ud fra ønsket om at udvikle en dengang her i landet 
helt ny havfiskebedrift, reiser de nye forhold af sig selv endel vigtige spørgs- 
maal. Disse spørgsmaal vil blive forelagt fiskeriraadet til udtalelse, særlig 
om rentefodens størrelse og om laanene heldigst bør formidles af lokale 
institutioner. Ved reformer paa dette omraade, hvorved staten skulde 
sikres mod kapital- eller rentetab, haabes paa en betragtelig forøgelse af 
fondenes kapital. 
Kontrol med fiskefartøiers bygning og vedligehold. 
Eftersom fiskefartøierne har udviklet sig, og særlig siden mekanisk 
drivkraft er blevet saa almindelig, har behovet vokset for sagkyndig 
kontrol af fartøier, som er pantsatte til havfiskefondene.  Administrationen 
har under forberedelse forslag til indførelse af en saadan rationel kontrol, 
og efter opdrag af handels- og industridepartementet nedsatte , Det norske 
veritas* i 1906 en komite, hvis udførlige betænkning nu foreligger. 
Denne findes indtaget i ,Aarsberetning vedkommende Norges fiskerier* 
(hefte 2, 1907). Betænkningen indeholder foruden ,Indledende bemerk- 
ninger* forslag med motiver til ,,Love for den offentlige kontrol med fiske- 
fartøier* og forslag til regler for bestemmelse af klasse, takst m. m. 
Ifølge lovudkastets $ 1 henligger kontrollen under handels- og 
industridepartementet, medens det praktiske arbeide udføres af Det norske 
