— 448 — 
Indflydelsen af dybden gjør sig gjældende for hver eneste art. 
Ved sammenligning af de forskjellige torskearter, har de sidste under- 
søgelser givet et meget klart billede af disse afhængighedsforhold. 
Idet vi specielt henviser til dr. Hjorts bog om , Fiskeri og hval- 
fangst*, udgivet 1 aarsberetning for 1902, skal vi med særlig hensyn til 
undersøgelserne 1 1906 forsøge at give et kort billede af de dybder og 
omraader, hvor de vigtigste torskearter KG sig langs Romsdals kyst 
og i den nordlige Nordsjø. 
a. Torsken. Skreien gyder som bekjendt saavel paa bestemte 
banker som langs landbakken og i endel fjorde (Borgundfjord) paa dybder 
af ca. 30 fr. OQvermaade store mængder af torskeeg har været iagttaget 
langs hele denne linje, og fordeling af eggene i overfladen viser tydelig, 
at de aftager meget i talrighed henimod de dybere kystpartier og skjær- 
gaarden. Under lignende forholde er torskeeg ogsaa fundet langs rev- 
kanten, specielt ved Vikingbanken og langs Skotlands og Shetlands kyster. 
b. Hyseeg har været fundet over Romsdalsbanken og i store mængder 
over hele det nordlige Nordsjøplateau. Her danner det omraade, hvor 
hysen forplanter sig, ikke et smalt belte eller mindre banker, som de 
norske skreibanker, men et sammenhængende flak, og de betydelige 
mængder af eg, som kan fiskes overalt over dette plateau, kan helt ud 
sammenlignes med de masser af torskerogn, som om vaaren er samlet 
langs den norske kyst. 
c. Eg af hvitting er desværre saa lig eg af den unyttige Gad. 
esmarkii, at det vanskelig lader sig adskille fra hverandre, men det frem- 
gaar tydelig af vore undersøgelser, at hvitting forplanter sig 1 store 
mængder i Nordsjøen og Den norske rende. Spæde larver af hvitting 
har vist sig at være overmaade sjelden paa bankerne nord for Stat. 
d. S$Seiens sydning foregaar over ca. 80—100 fv. vand. Dens eg 
har været fundet langs den norske vestkyst og over det dybere parti af 
Romsdalsbanken, men de største mængder har været indsamlet paa Tampen 
og langs Nordsjøeggen, hvor de findes i masser, som kun kan sammen- 
lignes med de rigeste prøver fra skreigrunden. Vore undersøgelser viser 
utvilsomt, at seien staar i kollosale mængder paa disse steder om vinteren. 
Hvorvidt disse iagttagelser kan faa en praktisk betydning synes umuligt 
at sige nu. 
e. Eg af langen og brosmen er fundet paa dybere vand og er knyttede 
til de forskjellige egger, men de mængder, som vi har faaet, synes ikke at 
staa i forhold til det store fiskeri, som drives i Nordhavet efter disse fiske» 
arter. De nærmeste omraader, hvor yngel af langen har vist sig at være | 
hyppig, er den nordligste Nordsjø øst for Shetland. Vi tror, at vore 
fiskeforsøg efter flydende fiskeeg og larver leder til den hypothese, at det * 
omraade, hvor disse fisk fortrinsvis forplanter sig, er henlagt til Atlanter+ 
| 
