— 450 — 
2. Gydning i fjordene sammenlignet med gydning i Nordhavet. 
Idet man forsøger at danne sig en mening om produktionsevnen 
af fjordene sammenlignet med afkastningen i farvandene udenfor kysten, 
maa man tage hensyn til følgende vigtige kjendsgjerning: 
I. Langs kysten af Søndmøre, og det samme kan man vel sige 
gjælder hele vestkysten, er mængden af de flydende eg meget større udenfor 
kysten end inde i fjordene. I modsætning til paa bankerne eller de konti- 
nentale egger, hvor flydende fiskerogn spiller en væsentlig rolle i planktonet, 
staar vandmasserne 1 fjordene næsten tomme. (Se dr. Hjorts foredrag 
2det hefte 1907). 
2. De almindelige love for fiskenes forplantning behersker ogsaa gyd- 
ning i fjordene. At seien ikke gyder der i nogen større maalestok, 
skyldes sandsynligvis de hydrografiske forhold, og modsætningen mellem 
seien, som forplanter sig i meget tungt vand og sjelden fiskes i fjorden om 
vinteren som gydende storsei, og torsken, som gyder i vand af betydelig 
lavere egenvegt og forekommer baade som skrei 1 enkelte fjorde og gydende 
taretorsk, synes at være meget indlysende i saa henseende. 
Derimod synes enkelte former som blaalange ikke at forplante sig 
i Nordhavet, fordi de dybder, hvor de henhører konstant eller periodisk, 
er beskyllet af det kolde vand, medens de i bestemte fjorde finder gun- 
stige betingelser for sin forplantning. 
Ved undersøgelserne i 1906 blev blaalangens yngel fundet i relativ 
store mængder i den dybe Hjørundfjord, som er en af de faa norske 
fjorde, hvor der drives virkelig fiske efter denne fiskeart. 
Muligheden af dette fiskeri beror paa de ganske eiendommelige 
forholde, som findes der. Medens de fleste norske fjorde er stængt af 
en ryg, som afspærrer det dybere vand, har ,Michael Sars*s lodninger 
paavist, at Hjørundfjord, Storfjord og Bredsund er aabne havarme, hvor 
bevægelsen af de dybe vandmasser er relativ meget virksom. Fornyelse 
af vandmasserne er altsaa ikke begrænset til de høiere, men ogsaa mulig 
for det dybe salte vandlag. Derved viser disse fjorde en meget mere 
atlantisk karakter baade i vandets sammensætning og 1 sin fauna end de 
andre fjorde. 
Saaledes forklares, at blaalangen, hvis yngel forøvrig kun kjendes fra 
Atlanterhavet, ogsaa forplanter sig her." 3 
3: Dannelsen af fjordbestanden. 
Vi har i det foregaaende omtalt den store forskjel mellem gyaning 
udenfor kysten og inde i fjordene, og vore undersøgelser har paavist, 
1) Det samme er ogsaa tilfældet i Den norske rende og Skagerak, som jo kan 
sammenlignes med større fjorde. 3 
