Deg — 
at fiskeegsforekomsten i fjordene utvilsomt kun er em overmaade liden 
brøkdel af kystproduktionen. Det gjælder specielt torsk, hyse, sei, rød- 
spætte samt sild af de vigtigste madnyttige fisk. Især er disse modsæt- 
ninger sterkt udpræget ved Søndmøres kyst, hvor en banke med meget 
forskjellige dybder og omskiftende hydrografiske forhold byder større 
arealer til samling af fiskemasserne: 
Senere derimod er fjordene meget rigere end det ydre mere udsatte 
kystparti saavel paa pelagisk yngel som paa de første bundstadier af samme 
arter. Der sker altsaa en flytning af bestanden fra kysten til fjordene. 
Det kan ikke betviles, at denne forskjel skyldes en virkelig ind- 
vandring fra gydningsstederne paa bankerne til fjordene. 
Undersøgelserne i 1906 giver talrige eksempler herpaa. 
Det er jo sikkert nok for sildens vedkommende, hvis yngel har 
været fundet i store mængder i alle dybere fjorde; og at disse yngel 
stammer fra eggene af storsild, hvis gydning foregaar i stor maalestok 
udenfor Romsdalskysten, er vel temmelig sikkert. 
Det samme maa ogsaa ansees som afgjort for seiens vedkommende, 
hvis eg til nu, trods de talrige planktonundersøgelser, saagodt som aldrig 
hør været fundet i fjordene, medens de er blandt de hyppigst forekommende 
langs den sydlige del af vestkysten og har været samlet i kolossale mængder 
netop udenfor Romsdals kyst. De store masser af seimort, som i august 
stryger langs landet selv inde i de længste fjordarme, skriver sig utvilsomt 
fra de stimer af storsei, som findes udenfor kysten om vaaren. Vi har 
kunnet følge alle skridt i den vandring. 
Angaaende torsken, som ved Romsdalskysten gyder baade som skrei 
og som taretorsk, skal vi meddele følgende oplysninger, som sikkert viser, 
at endel af de yngel, som kommer til littoralregionen i fjordene, stam- 
mer fra skreien. (Havtorsken). 
Under de første undersøgelser i mars 1906 fandtes alle fjorde og 
selv skjærgaarden tom for torskeeg og yngel, men allerede i april indtraf 
en større forandring, idet vandmasserne 1 skjærgaarden førte med sig 
store 'mængder af torskeyngel. Ved at lade vandet siles af en udhængt 
hov kunde vi samle yngel af torsk, rødspætte, sei og sild i masser, som 
| giver et illustrerende billede af produktionen. 
| Saaledes hængtes f. eks. den 28de april en hov fra dampskibet, 
 medens det laa tilankers ved Giskø, og i løbet af 45 minuter samledes 
310 yngel af torsk og sei og 139 larver af sild. Strømmen var da ca. 
20 m. i minutet, altsaa meget svag, men yngel førtes alligevel uhjælpsomt 
i vore hover. 
k Flere forsøg, som anstilledes i det grunde sund, viste, at samme 
mængder fandtes drivende saavel i overfladen som i dybet. Paa dette 
grundlag kan man anslaa de masser af torsk, som passerte frem og til- 
bage i Giskøsundet den dag til flere millioner. 
28 
