— 4563 — 
omraader som ved Romsdals kyst staar i direkte afhængighedsforhold baade 
indbyrdes og ligeoverfor kyststrækningerne og bankerne. 
4. Dannelsen af fiskebestanden ved den norske kyst. 
Den relative fattigdom paa yngel, som bankerne viser i sommer- 
maanederne, trods den overmaade rigdom paa fiskeeg om vaaren, skyldes 
for endel transport af yngel til fjordene, som vi har forsøgt at beskrive. 
Men hvis man tager hensyn til de ofte meget sterke strømninger, som 
virker langs den norske kyst og specielt ved Søndmøre, staar det klart, 
at en stor del af rognmasserne og smaa larver, som findes i overfiaden 
om vaaren, snart bliver ført nordover langs kysten og kommer ganske 
andre omraader tilgode. Derfor tror vi ikke, at den yngel, som iagttoges 
i Romsdals fjorde og kystfarvand, alle stammer derfra eller ikke engang 
fra banken, men for endel skyldes gydning paa ganske andre steder. 
Vi tror heller ikke, at den nævnte yngel representerer hele resultatet af 
gydning paa banken udenfor. 
Her skal vi minde om de første iagttagelser over yngel af torsk, 
hyse, sei og hvitting langt ude tilhavs, som blev gjort af dr. Hjort paa 
det første togt med ,Michael Sars* i 1900. Angaaende disse under- 
søgelser henvises til Aarsberetning for 1901 og Norges fiskerier I, Hav- 
fiske. Disse fund af yngel over store havdybder viser utvilsomt, at pro- 
duktionen kan føres langt fra et sted til et andet. 
Andre eksempler kan anføres fra undersøgelserne i 1906. Saaledes 
gyder som ovenfor nævnt seien i kolossale mængder paa Tampen paa 
Nordsjøbankens nordligste spids. Ffter vore kvantitative undersøgelser, 
som angaaende yngelmængden i den nordlige Nordsjø synes at give et 
nogenlunde paalideligt billede, skal seiyngelforekomsten over Vikingban- 
ken og Tampen i april 1906 kunne anslaaes til mindst 2500 milliarder. 
Nu vokser ikke en eneste seiyngel i Nordsjøen, og i august er det over- 
maade vanskeligt at finde et eneste eksemplar paa dette omraade. Endel 
af dem er drevet til den skotske kyst, men en stor del driver ogsaa 1) 
nordover til den norske kyst ved Søndmøre og 2) med den dybere strøm 
i Den norske rende og finder veien til Bergenskysten og sydover til 
Hvidingsø, hvor de senere giver anledning til det saakaldte mortfiske. 
Fra Tampen har vi i uafbrudt linje fulgt disse drivende yngelmasser til 
 Romsdalskysten. 
Før den 15de juli har vi ikke iagttaget hvittingens yngel langs 
| Romsdalskysten, men paa den tid kom pludselig store mængder (2.5 mm. 
«lang og derover) drivende sammen med maneter. 
De samme masser kunde da følges baade til den nordlige Nordsjø 
08 gjennem Den norske rende og Skagerak til den sydlige Nordsjø. At 
