— 454 — 
disse ikke stammer fra den norske kyst, men heller fra de Nordsjøbanken 
nærmestliggende større gydningssteder er høist sandsynligt. 
Det samme gjælder ogsaa hyse og hestemakrel, som ogsaa var sam- 
men med hvittingen i Nordhavet. 
Disse resultater om driften af fiskeyngel maa sees i belysning af 
alle planktonundersøgelser. , Michael Sars*s materiale har bidraget meget 
til at klargjøre, at der i løbet af sommeren foregaar en stor vandring af de 
sydlige planktonformer langs Nordeuropas kyster. Organismer, som ellers 
aldrig findes i Nordhavet, og hvis forplantningsomraade ligger meget fjernt 
fra vore kyster, ankommer da i tætte stimer, hvoraf endel er kjendt af 
fiskerne, saasom brændemaneterne og salperne (sildrække). 
Andre undgaar opmerksomheden paa grund af sin gjennemsigtighed 
eller af sin mindre størrelse. Man kan nu efter undersøgelserne i 1906 
give følgende billede af denne vandring. 
Der begynder om vaaren en flytning af de drivende organismer, 
som har opholdt sig i vand af mere brak karakter. Ved opløsning af is 
i og ved forøgelse af elvevand opstaar en sterkere bevægelse i kystvandet 
og en forøgelse af den baltiske strøm langs den norske kyst. Denne 
periode er af speciel interesse for torsken og rødspætten, som er de to 
vigtigste fiskesorter blandt de tidlig gydende. 
Senere har bevægelsen af vandmasserne af mere sydlig karakter en 
større betydning, idet de flytter de store skarer af seiyngel, som gyder 
langs land, nordover, saavel som de driver foran sig de vandmasser, som 
har staaet i Nordsjøen, og hvor hyse- og hvittingyngel svømmer under 
talrige brændemaneter. 
Til denne bevægelse maa henføres ankomsten af hvittingyngel, som 
begynder i mai og naar sin høide i august, og som er saa godt kjendt 
fra Kristianiafjorden og sydkysten. Bagefter fortsætter vand af mere 
atlantisk karakter at trænge ind i Nordhavet, førende med sig meget karak- 
teristiske former, hvoriblandt yngel af brosme og lange synes at henhøre. | 
Tilsidst kommer sandsynligvis den yngel, som er gydt paa de fjer» 
neste omraader, saasom aal i december til mars. 
Disse resultater viser, at ikke alene de forskjellige fjordomraader 
staar i indbyrdes sammenhæng, men at den saakaldte norske fiske» 
bestand er direkte afhængig af produktion langs hele Nordeuropas kyst. 
åp 
5. Undersøgelserne over fiskebestandens sammensætnnig. 
Under de tidligere togter af ,Michael Sars" og under de forskjellige. 
fiskeforsøg, som udførtes under fiskeridirektørens ledelse, er et betydeligt 
materiale af maalinger indsamlet, særlig af torsk, hyse, brosme og sild. 
Disse bestemmelser har været foretaget i meget forskjellige farvande og 
søger at belyse, hvilke størrelser af fisk forekommer paa de forskjellige 
