— 462 — 
Det fremgaar heraf umiddelbart, hvilken stor forskjel der er paa 
veksten af silden for de forskjellige lokaliteter. 
Ligeledes viser undersøgelsen, at medens vaarsilden vokser jevnt 
med alderen helt til den er ca. 36 cm. lang og 10—14 aar gammel, saa 
stanser hos de øvrige sildestammer veksten tidligere, og de bliver ikke 
saa store. Saaledes bliver Skageraks høstgydende sild og Nordsjøsilden 
sjelden over 30 cm. lang. Zuidersjøen og Lowestofts vaarsild bliver efter 
prøverne, at dømme ikke over 26—27 cm. og Beitstadfjordens vaarsild 
overstiger neppe 23—24 cm. 1 længde. 
Undersøgelserne viser ogsaa et andet forhold, der er af stor inter- 
esse.  Opstiller man antallet af individer 1 de forskjellige aldre, der er 
fundet i de forskjellige prøver, faar man følgende tabel. 
Antal stykker. 
Alder i aar 
21814|5|6|7|8|9 |10|11|12|18|14 
EE ESU — | 15/205 171137/116|179) 31| 21| 16! 20 8 | 5 
136 Skagerak høstgydende sild ... |-—|— |— | 18) 21 28 32 18| 141 8 11 |— 
49 Zuidersjø vaarsild ........».. 22,8) 11 — —|—|—|=|= | == 
52 Lowestoft vaarsild .......... 1| 241 17) 10 — |— |— == ME | 
101 Beitstadfjord vaarsild ....... 2 øp Ny == |=| — 
Denne tabel viser det eiendommelige forhold, at de sildestammer, 
der befolker havet*'), bestaar af individer, der opnaar høi alder, medens 
kysternes og fjordenes mindre sildestammer overveiende bestaar af unge 
dyr, hvis vekst, som ovenfor nævnt, har foregaaet meget langsommere end 
de oceaniske stammers. 
Denne kundskab aabner nye problemer med hensyn til disse for- — 
skjellige ,stammers* livsløb og økonomi, og med den nuværende metode 
vil det sandsynligvis vise sig muligt at indvinde oplysninger til belysning 
af disse problemer. | 
Dahl har nemlig ved disse undersøgelser ogsaa vist, at selve skjællet 
hos de forskjellige sildestammer vokser meget forskjelligt, og at det paa 
en maade giver et grafisk billede af sildens veksthistorie. Dette billede 
er ofte saa forskjelligt for de forskjellige sildestammer, at man 1 visse 
tilfælde bare ved undersøgelsen af et enkelt skjæl vil kunne bedømme, 
hvilken sildestamme et individ tilhører. Paa den ene side kan saaledes 
eksempelvis vaarsilden og den høstgydende Nordsjøsild i de fleste tilfælde 
1) En undersøgelse af nogle Islandssild har ogsaa vist, at disse er store og meget 
gamle dyr. 4 
