— 901 — 
Fiskeriopsynet traadte iaar i virksomhed noget tidligere end vanligt 
nemlig den 9de februar paa grund af, at saavel fiskere som kjøbere søgte 
til værene før den ordinære fisketid, som sedvansmæssig har været om- 
kring 20de februar (Peders stol. Ved opsynets ankomst var fisket alle- 
rede i gang, ligesom flere kjøbefartøier havde indfundet sig forsaavidt 
angaar fiskeværet Sørgjæslingerne. Skreien søgte ogsaa iaar meget tidlig 
op paa grundene; den var formerket allerede omkring midten af januar. 
De sidste 3 aar har fiskens indsig fundet sted her saa tidlig som i januar 
maaned; men saa har den ogsaa forladt fangstpladsene omkring 15de april. 
Det bedste og væsentligste fiske er foregaat for Sørgjæslingerne, 
som i saa maade iaar har havt et kronaar: I mands minde har skrei- 
fisket ikke faldt saa rigeligt her som dette aar. Desværre var ogsaa 
veiret denne vinter i den første halvdel af fisketiden hinderlig for bedriften, 
usedvanlig stormende og med voldsom sjøgang. Søndag d. 10de mars 
var den første ordentlige sjøveirsdag; fra den tid kan veiret betegnes 
som bra, tildels endog godt. 
Til en begyndelse søgte fisken op efter strækningen , Breigrunden* 
—,,, Revet*—,.Grindeggerne*, gik endog for en kort tid ind paa ,Nord- 
gjæslinkjønna*. I sidste halvdel af mars tog den retning af ,Baaerne* 
—,,Graabakerne*--,,Kjyrøerne*. Og nu paagik her et fiske, som faldt 
saa rigt som vel nogensinde; der var baade, som ikke trak redskaber 
— som regel natstaat — med fangst under 800 skrei. Veiret var føielig 
og priserne paa fiskeprodukterne saa høi som ingensinde før, saa det 
økonomiske udbytte for dem, som har drevet fra Sørgjæslingerne, har 
været det allerbedste. 
For Ytterværene stiller forholdet sig anderledes og ugunstigere. 
Qgsaa der var fisken til en begyndelse paa fangstpladsene 1 god tid og 
— saavidt man kunde dømme efter den, vistnok sparsomt, foretagne 
prøvesætning — 1 tilstrækkelig mængde. Men det stormende veir og 
urolige hav umuliggjorde her helt driften. For Nordøernes og tildels 
Skjærværs vedkommende blev situationen ganske utaalelig; delvis reiste 
man fra været og til hjemmene, da bedriftsudøvelse 1 været saa alligevel 
ikke lod sig gjøre. I den sidste del af fisket, da veiret blev rimeligere, 
var det mere variabelt med fangsten, hvorfor udbyttet for Ytterværene 
iaar ikke er rart, sammenligningsvis kleint endog. 
Antallet af deltagere 1 fiskeribedriften har iaar været det største i 
10-aarsperioden nemlig % 844 fordelt saaledes: Fiskere 2410, fartøifolk 
(kjøbere) 378, landkjøbere med betjening 14, handlende 18, tranbræn- 
dere 18, sysselsat i andet erhverv 6. 
Siden ifjor er i Sørgjæslingerne opsat 3 nye rorboder, ligesom 2 af 
opsidderne har restaureret og udvidet sine huse. De nye rorboder er 
pene, solid og hensigtsmæssig anlagt og indredede. Sansen for sundere, 
DT 
