32 



stemmeise af Bagkroppens Bygning, og det vilde derfor 

 ikke være unaturligt heri at söge Aarsagen lil Abdomens 

 Formrigdom hos Fossores i Modsætning til den ensartede 

 Uddannelse hos Formicider og Apiarier. 



Det er en bekjendt Sag, at overalt, hvor vi se 

 et Organ blive taget i Tjeneste af de Instinkter, der 

 ere knyttede til Yngelplejen, optræder dette Organ selv 

 indenfor nærstaaende Former med en ofte yderst for- 

 skjellig Bygning o: meget variabelt. Dette kunne vi se 

 hos Hymenoptererne, hvad Braadden angaar, og jeg 

 tillader mig at drage dette frem her, da jeg tror. her 

 er Forhold, der ikke ere stillede ud fra hinanden. 



Hos Terebrantia staar Braadden udelukkende i Yngel- 

 plejens Tjeneste, og neppe findes der indenfor denne 

 Gruppe noget Organ, der er saa variabelt som dette, ikke 

 blot efter Hovedafdelingerne, men ogsaa efter Slægterne 

 indenfor disse. Man behøver blot blandt Ichneumonerne 

 at tænke paa Ephialtes lange Braad og Ophionidernes 

 yderst korte Hos Aculeaterne maa Braaddens funda- 

 mentale Brug — det viser hele dens Bygning — være 

 at tjene som Forsvars- og Angrebsvaaben. Hos Apiari- 

 erneer den det udelukkende, den staar aldeles ikke i Yngle- 

 plejens Tjeneste (Yngleplejen har her sit særlige Organ 

 — Haarbeklædningen — og denne se vi ogsaa, som vi 

 maatre vente, omformes særdeles meget. Laarsamlere, 

 Bug-, Kurvsamlere, bølgede Haar hos Panurgus, fjer- 

 formede hos Andrena, stive, tykke hos Dasypoda o. s. v.) 

 Hos Formiciderne er Braadden rudimentær, og vi kunne 

 se bort fra disse Insekter. Men hos Fossores er For- 

 holdet et helt andet; thi her staar jo Braadden iYngle- 

 plejens Tjeneste; det er jo ved den, at Gravehvepsene 

 skaffe sig Føden til Ungerne. Nu kunde vi jo vente, 

 at se Braadden modificeret paa samme Maade, som vi 

 se Haarbeklædningen modificeret hos Bierne, men Braad- 

 den er ens uddannet hos hele Gruppen og ens med 

 Apiariernes. Thi Sagen er, at den — uddannet til 



