73 



weise aus der Verschmelzung der Mandiblen und 

 Maxillen hervorgegangenes Saugrohr, das aus dem 

 Rüssel hcrvorgestossen werden kann.« Men hverken i 

 Tydning eller i Opfattelsen af selve Bygningsforholdene 

 kan jeg samstemme med Graber, om jeg end maa er- 

 kjende, at hans Fremstilling staaer langt over alle de 

 foregaaende Forfatteres. Hans Tegninger, Taf. XI fig. 



1 og 2, ere ikke tydelige og oplysende, hvad man jo 

 heller ikke kaa vente, ialtfald af fig. 2. som angives at 

 fremstille Hovedet »im stark gequetschten Zustand.« 

 Piaget afbilder under Navn af »sucoir« forskjellige Ting, 

 nemlig paa Hovedværkets (Les Pédiculines) PI. LII. fig. 

 8 c. den fremskudte Hovedende af Hypopharynx, med 



2 Børster eller Spidser fortil, og paa Tillægets PI. XVII. 

 fig. 11 su. Epipharynx og paa samme PI. fig. 12 su. Hy- 

 popharynx, de to sidste Organer seete gjennemskinnende; 

 dog ere alle disse Figurer altfor smaa og utydelige. 



Under og bag Epipharynx ligger Hypopharynx med 

 Sugerørets underste Halvdeel, den saakaldte »Snabel« 

 eller »Svi« (Burmeisters Pfriem), strækkende sig i Hvile 

 fra Epipharynx' Forrand til Hovedets Bagrand, Tavl. I. 

 fig. 4 og 1 c Dens nederste og bageste Deel bestaaer af 

 en temmelig bred, langstrakt Chitinramme, fig. 4 a, hvis 

 Forrand og Siderandes forreste Deel træder tydeligt frem 

 som stærkere chitiniseret og mørkere farvet; fortil gaaer 

 Chitinrammen over i eller fortsættes af en klar Hinde, 

 fig. 4 b og 1 d, som fortil danner Svælgets eller Mund- 

 hulens Underside. Over Chitinrammen og udgaaende 

 fra dennes Bagrand ligger Snabelen som atter bestaar af 

 to ovenpaa hinanden liggende, flade, naaleformede Blade. 

 Længden af Snabelen er i Forhold til Chitinrammens 

 Længde som 8:5, hvorfor ogsaa i Hvile de tre Ottendedele 

 af Snabelen stikker frem foran Chitinrammens Forrand 

 Af Snabelens 2 Blade er det nederste, fig. 4, 6 og 1 e. 

 det bredeste og stiveste; det er det, som giver Snabelen 



