85 



Fortegnelsen følger Thomson's Oversigt over de i 

 Sverige fundne Chrysider (i Opusc. Entom. fase. IL, 

 Lundæ 1870, p. 101 — 108.), men med Ændringer i 

 Nomenclaturen, væsentlig overensstemmende med Mocsåry 

 (i hans Monographia Chrysididarum orbis terrarum uni- 

 versi, Budapestini 1889), efter hvem jeg har maattet 

 citere Goquebert og Abeille de Perrin. 



Med Hensyn til Guldhvepsenes Levevis ser man 

 jævnlig udtalt urigtige Anskuelser. Guldhvepselarven 

 lever ikke af Forraadet i Biers, Gravehvepses og Fold- 

 hvepses Boer, men udsuger selve Værtlarven paa en ægte 

 Ektoparasits Vis. Guldhvepsehunnen skjuler Ægget 

 mellem Foderet i vedkommende Celle og Larven kommer 

 først frem af Ægget, naar Værtlarven er færdig med at 

 fortære Foderet, altsaa er udvoxen; det er derfor ikke 

 sjældent, at Værtlarven, med den lille Guldhvepselarve 

 fæstet til sin Ryg, naaer at spinde sin Kokon, inden 

 den bliver udsuget af Snylteren. Da Guldhvepselarven 

 saaledes ikke er afhængig af Cellens Fodermasse, er 

 der ingen Modsigelse i, at træffe den samme Guldhvepse- 

 art udviklende sig i Biers og Gravehvepses Boer, hvor 

 Forraadet dog er af saa forskjellig Beskaffenhed (vege- 

 tabilsk og animalsk). Westwoods Tvivl om Rigtigheden 

 af Lepeletier's Meddelelser, som senere bestandig ere 

 blevne bekræftede ved Erfaringen, skriver sig fra, at 

 man dengang endnu kun kjendte Entoparasiter blandt 

 Snyltehvepsene; han mente derfor, at Ægget maatte af- 

 lægges i selve Værtlarven, hvis Guldhvepsene skulde 

 være ægte Parasiter, hvilket var i Strid med, at de 

 flyve og lægge Æg samtidig med deres Værter. 1 Valget 

 af Vært tage, ialfald de hyppigere Arter det ikke saa 

 nøje, tilmed synes de rent ydre Forhold ofte at være 

 bestemmende; saaledes lægger den sydeuropæiske Stil- 

 bum caiens Æg i de paa Mure osv. frit siddende Ler- 

 reder af Chalicodoma, Pelopoeus og Eumenes; Chrysis 

 cyanea holder sig nærmest til Bi- og Gravehvepse Boer 



