109 



for en stor Del bestaa af Bjærgfyrbevoxninger, fandtes 

 Angrebet pletvis, saaledes at Hvepsen har slaaet sig ned 

 hist og her i forskjellige Afdelinger, men paa hvert 

 enkelt Sted i et concentreret Angreb, omfattende fra 

 nogle faa, indtil en Snes eller flere Fyrrer. Disse Pletter, 

 der ere de første Angrebspunkter, fra hvilke Angrebet 

 senere vilde brede sig videre ud over Plantagerne, viste 

 sig ved en opmærksom Iagttagelse af Terrænforholdene 

 at kunne betegnes som Læsteder; de vare i det lidt 

 bakkede Terræn beliggende dels i Dybderne, dels paa 

 de mod Syd hældende Skraaninger og ere, som de bedst 

 beskyttede Steder, først opsogte af Hun-Hvepsene til 

 Anbringelse af Æggene. Paa saadanne Lokaliteter ville 

 Angrebene tage deres Begyndelse og ligeledes vise sig 

 stærkest, hvorfor det har Betydning for en betids Op- 

 dagelse af et begyndende Angreb først at undersøge 

 disse. Endvidere bemærkedes, at Larverne hurtigere 

 naaede deres fulde Udvikling her og derfor forlode 

 Træerne tidligere end paa mindre lune Steder, saa at 

 Ødelæggelsen af Larverne ligeledes bør paabegyndes her, 

 et Forhold, som det allerede i Aar havde praktisk Be- 

 tydning at tage Hensyn til. Til de her nævnte Angreb 

 slutter sig nærmest Angrebet i Palsgaards Skov, 

 hvor det gik ud over noget ældre, 2 å 3 Alen høje 

 Bjærgfyrrer, men ogsaa her var det pletvis og kun i en 

 mindre sammenhængende Bjærgfyrbevoxning (ved Lav- 

 heden) af Betydenhed, idet Larverne iøvrigt kun be- 

 mærkedes paa et Par enligt staaende Træer. I den pri- 

 vate Hjøllund-Bredlund Plantage fandtes Larverne 

 i betydeligt Antal; foruden, som omtalt, spredt inde i 

 Plantagen ogsaa langs den indre Side af Bjærgfyr hegnet 

 mod Nord. Der var ved min Ankomst samlet i 4 Dage 

 med 4 Mand, med et Udbytte af 6 1 /* ®" Larver, men der 

 var endnu meget tilbage. Paa Grund af Plantagens 

 Omfang og dens Beliggenhed mellem Statsplantagerne 



