260 
Denne meget store Art, som lever i Sydtyskland, Ungarn, 
Frankrig, Sydeuropa, Nordafrika og paa Madeira, vil neppe 
vere at træffe her i Landet. Den opføres dog her, fordi 
den forekommer saa nordligt som ved Englands Sydkyst !). 
Den lever i Trehuller og i Jordskrenter). 
Drassoide. 
De til denne Familie herende Dyr ere temmelig slanke 
og kortbenede. Deres Farver ere enten graalige, Clubioninerne, 
eller mørke, endog sorte, Drassinerne. Dog findes der blandt 
dem ogsaa Former, der ere noget brogede (Poecilochroa og 
nogle Arter af Pythonissa) eller endog Former med Metal- 
glands, Micaria. De spinde ikke Fangnet, men opholde sig 
enten paa Buske og Treer, Clubioninerne, eller i Jorden, 
under Stene eller paa lignende Steder, Drassinerne og Agroeca. 
De fleste af dem ere natlige Dyr, meget hurtige i deres 
Bevægelser. Hunnen vogter over sine Æg med stor Omhu. 
Slegten Agroeca regnes af nogle Forfattere til Agaleni- 
derne. Dette forekommer mig lidet heldigt, skjendt det 
paa den anden Side maa indrømmes, at den i flere vesent- 
lige Henseender, saaledes ved Manglen af en scopula apicalis, 
adskiller sig fra de ovrige Slegter af Drassiderne. I nyere 
Tid plejer man at holde Clubioninerne og Drassinerne ad- 
skilte i to Familier, hvilket 1 systematisk Henseende fore- 
kommer mig at vere rigtigt. 
Paa Grund af Drassinernes skjulte Opholdssteder og 
“ hurtige, smuttende Bevægelser vil Antallet af de hos os 
forekommende Arter af denne Gruppe sikkert kunne paa- 
regnes forøget ved fremtidige Indsamlinger. Naar Hensyn 
tages til, at Antallet af denne Families Arter tiltager raskt 
mod Syden — Simon opfører saaledes et Par Hundrede 
Arter for Frankrig — kan det antages, at vi have flere 
Arter end Sverige. Det bør dog bemærkes, at Grunden til 
at vi her frø Landet kun kjende saa yderst faa af Slægterne 
1) Den er nemlig taget i Plymouth en enkelt Gang, saa at det derfor 
bliver et Spørgsmaal, om den med Rette kan henregnes til Eng- 
lands Fauna. 
