388 
berøvet sin Æggesæk, kan det, ialtfald en kort Tid, hænde, 
at det sidder aldeles ubevegeligt. Man kan da legge Ægge- 
sekken et lille Stykke, f. Ex. en Tomme, lige foran det, uden 
at det ændser den. Og naar det saa gaar tøvende frem 
paa kryds og tværs, skeer det meget ofte, at det kan gaa 
forbi Aiggesekken i en ganske ringe Afstand; men kommer 
det til at rere ved den, opdager det den øjeblikkeligt. Man 
skulde synes, at Dyrets hele Adfærd under disse Omsten- 
digheder viser, 1) at den ved at miste sin Æggesæk, den 
eneste Gjenstand, som den har kjer, tillige »mister Sands 
og Samling«, og 2) at hos Edderkopperne — ligesom hos 
Mennesket — er Folelsen den paalideligste, den, om jeg maa 
sige, meest personlige Sands. Men for en »biologisk lagt- 
tager« (Plateau, p. 21) er den Omstendighed, at Dyret kan 
gaa lige forbi Aiggesekken uden at se den, et Vidnesbyrd 
om, at det ikke kan se ordentligt — under normale For- 
hold. Man kunde ligesaa godt erklere, at en Sule har et 
slet Syn — og for den Sags Skyld ogsaa, at den ikke kan 
føle — fordi den, naar den er kornmet saa langt ind paa 
Land, at den ikke kan se Havet, da setter sig ned paa 
Jorden, ja lader sig tage af Ens Hænder uden at rere sig 
eller gjore Forseg paa at verge sig med sit sterke og spidse 
Neb. Og dog er Sulen en af de skarpest seende Skab- 
ninger, der existerer. Af den Omstandighed, at en Spring- 
edderkop, vel at mærke paa et fuldstændigt aabent Terrain, 
ikke bereder sig til at springe les paa en Flue, der vel at 
mærke kan flyve, førend den er i 2 Ctm.s (Epiblemum sce- 
nicum) eller i 1 Ctm.s Afstand (Marptusa muscosa) fra den, 
drager Plateau den Slutning, at den ikke for da tydeligt 
kan se, at den har en Flue for sig. I hvilken Afstand 
kan da vel en Tiger tydeligt se en Hjort? At Edderkop- 
perne se slet, mener Plateau (f. Ex. p. 34) bl. a. godtgjort 
derved, at de let lade sig narre af »des imitations grossi- 
eres«. Et normalt Menneske har dog et ganske godt Syn; 
men mon det ikke hænder temmelig hyppigt, at endogsaa 
Homo sapiens lader sig. »tromper par des imitations gros- 
sitres«? Dette er jo da mange Gange hændt Videnskabs- 
