3G 



lidských nalézají dosti zákoutí u zdí, plotů atp., kde živné jejich 

 byliny: pampeliška, kuklík, kopřiva, fialka vonná a j. mají svá 

 stálá stanoviště ; tolikéž není tu nedostatku suchého listí s ovoc- 

 ných stromů svátého do zákoutí, v němž naleznou žádoucích 

 skrýší a ochrany při přezimování; ba ani o 'nějaký ten sladký 

 nektar z medových žlázek — medníků nebývá tu nouze v kvě- 

 tinových zahrádkách. Jak patrno, vidíme tu v hojnější míře než 

 kde jinde splněny existenční podmínky housenek i můr zejména 

 Agrotid — a vším lim zdá se jejich příchylnost k obydlím lid- 

 ským podmíněna. 



Aby však příliš se nerozmnožily a rovnováha v hospodář- 

 ství přírody dodržena byla, o to stará se více, než entomolog si 

 přeje, naše kurovitá drůbež, rozhrabávajíc listí a po housen- 

 kách lakotně slídíc. 



Naproti těmto — ať tak díme domácím — jsou zase jiné 

 druhy mur, které si libují spíše v odlehlejších samotách a ústra- 

 ních lesnatých, smíme-li ovšem takto usuzovati dle zkušeností 

 v základě jen nečetných nálezů těchto mur: Agrotis musiva, 

 candelarum, primulae (festiva), ditrapezium, castanea (neglecta), 

 baja, occulta, cuprea a strigula. Všechny tyto většinou až na po- 

 slední — u nás vzácné druhy nalezl jsem jen na volnějších mí- 

 stech lesních a domnívám se, že housenky jejich nalézají svou 

 obzvlášť oblíbenou živnou bylinu po výtce nejspíše na takovýchto 

 lokalitách. Vraťme se ještě k našemu Petřínu. 



Zdali pak nyní ještě hostí Petřín všechny shora jmenované 

 druhy motýlů? Pochybuji, že by správné bylo otázku tuto ve 

 smyslu kladném zodpověděti, nebo postupem let mnoho se tu 

 neustálým šlechtěním a klestěním v neprospěch fauny motýlí 

 změnilo, obzvláště v obou veřejných sadech. Vždyť, jak známo, 

 každou kulturní změnu půdy provázejí důsledně i změny na ní 

 žijících ijstrojenců. Nejcitelněji asi dotčeni byli oni druhové, jež 

 jako Agrotidy žijí a přezimují v opadaném listí, které nebývalo, 

 dokud zahrady byly v rukou soukromníků a ponechávány více 

 ve stavu přírodním, tak úzkostlivě shrabováno podél cest a i na 

 některých místech, kde pranikomu nevadilo — totiž na stráních 

 mezi křovím a stromovím, jakoby i tam spadané listí nemělo dů- 

 ležitého významu ve věčném koloběhu přírody. 



I druhy, žijící po přednosti na dřevitých rostlinách (na 

 keřích a stromech) nynějším hospodařením v sadech ne menší 

 újmy utrpěly. Prudký a mohutný střik vody z hadic při kro- 



