64 ■ ■■ 



samečkové jsou jemněji, samičky naproti tomu hruběji chagri- 

 novány. Hodí se tudíž k tomuto pozorování lépe samičky, jelikož 

 jejich struktura je zřetelnější než u samečků. Nemění se totiž 

 u téhož druhu ivar políček, nýbrž pouze hloubka rýh, které po- 

 líčka tvoří, a jenom tím lze onen rozdíl vysvětliti. Kde bude 

 dále o struktuře krovečné pojednáváno, rozumí se tím vždy 

 struktura třetího a čtvriého mezirýží asi uprostřed krovek. 



Při použití mikroskopu nutno užíti objektivu s větší ohni- 

 skovou vzdáleností, při čemž vzdálenost mezi předmětem a čoč- 

 kou nemá býti menší než 5 mm. Objektiv s malou ohniskovou 

 vzdálenosti má tu nevýhodu, že není možno ho náležitě k před- 

 mětu přiblížiti, jelikož špendlíky vadl, mimo to objektiv sám 

 stíní, takže práce v tom případě je velmi nepohodlná. Pro docí- 



Obf. A. Obr. B. Obr. C. 



lení silnějšího zvětšení je radno voliti silnější okulár než silnější 

 objektiv. 



Pro obyčejnou potřebu dostačí Reichertův objektiv č. 4b a 

 okulár č. 2 neb 4, čímž docílí se zvětšení 80— ISOnásobné. 



Strukturu krovek tvoří chagrín, který sestává z políček 

 utvořených z více méně hlubokých rýh, které při osvětlení ob- 

 jeví se jako temné linie. Těmito rýhami omezená políčka jsou 

 buď rovná nebo klenutá a jsou různého tvaru, který však vždy 

 upomíná na polygon. Velice často převládá jeden rozměr políček, 

 při čemž jsou tato políčka vždy položena delším rozměrem kolmo 

 ke směru rýh krovečných (tedy napříč krovek) a nikdy nejsou 

 s nimi rovnoběžná. Mnohdy jsou tak úzká, že krovky při sla- 

 bém zvětšení zdají se býti napříč jemně rýhovány (testaceum, 

 ustulatum a p.). V jiných případech tvoří políčka dosti pravidelné 

 šestiúhelníky (bipunctatum, stomoides). 



Velikost a tvar těchto políček je u téhož druhu stejný, 

 mění se pouze hloubka rýh, které políčka tvoří. Stává se často, 

 že mnohý kus jednoho druhu i při příznivém osvětlení a p. zdá 

 se býti hladkým, jiný kus téhož druhu je však zřetelně chagri- 



