trochu vědecky. Zdravému rozumu jeho jest také známo, že se 

 rodí každé vepří plemeno toto i daří nejlépe a nejryzeji ve své 

 vlastní domovině. Uvádím to jen za makavý příklad, aby se vi- 

 dělo, jakými pokroucenými, pomotanými chodníky bloudila věda 

 entomologická dlouhá desítiletí a bloudí částečně až podnes 

 u všech národů. Teprve v nejnovějších dobách se nám rozbřes- 

 kuje, že jsou nesčíslné a roztopodivné variety i aberrace toho 

 neb onoho druhu střevlíčího pouhé, někdy přímo dětinné hříčky 

 nevědomost', nezkušenosti naší. 



Soustava vědecká se zakládá a zakládati musí v roztříďo- 

 vání od vrchu až do spodu, tudíž ode třídy až do druhu a 

 podeň na tělesném tvaru, na podstatě, postavě, na jejich podobě 

 nebo rozdílnosti. Právě tak jako se liší v rodu druh ode druhu 

 společnou formou, postavou svou zvláštní, musí se rozeznávati 

 a rozeznávají se v obvodu specie jedno plemeno i podplemeno 

 ode druhého zvláštní společnou postavou, formou svou. Že je 

 však stejnost a společnost postav^', formy přírodním výtvarem 

 vlastní geografické domoviny každého plemena, jest nyní již 

 nade vši pochybnost zjištěno právě studiemi o rodu carabus, 

 z největší části neokřídleném. Neplatí to ale jen o rodu tomto, 

 nýbrž o rodech veškerých; u bezkřídlých jest to jen nejnápad- 

 nější, u carabň na př. se to dá zeměpisně stopovati z kraje do 

 kraje, z jedné domoviny plemenné do druhé. 



Každé plemeno má tudíž svou vlastní charakteristickou po- 

 stavu, podobu, formu, tou se liší a dělí jedno ode druhého. 

 Avšak plemeno samo se zakládá na tom a jest plemenem, jen 

 když všechny, neb asi téměř všechny kusy jisté zeměpisné kon- 

 činy vykazují charakteristickou, stejnou, sobě očividně podob- 

 nou, poněkud rovnou postavu, formu, ovšem že každé pohlaví 

 zvlášť, jelikož je rod carahů značně heteromorfní, t. j. dle po- 

 hlaví dimorfní. Přihlížeti v první řadě k barvitosti, zakládati na 

 ní rozdílnosti, jest nesprávné, nevědecké. Cáry, plochy, tělesa 

 lze rozeznávati, roztříďovati jenom tvarem, formou, nikoliv bar- 

 vitostí: čtverec zůstane čtvercem, afsi je zelený, nebo modrý, 

 nebo strakatý, neb i nijaký. Nejen v noci, ale i v matematice, 

 i v zoologické systematice jest »každá kráva černá« ; tím chci 

 vyjádřiti, že při zpytování forem, postav nelze přihHžeti to!iko 

 na barvitost jejich. 



Z toho ze všeho vysvítá, že barvitost sama nepadá na 

 váhu v systematice ani všeobecné, ani plemenné. U druhů po- 



