6S 



rami (cJ); někdy také zcela černý. Dél. 8—9 mm. Ne hojná; 

 na mýtinách a pokrajích lesních v trávě. . iniriformis Fall. 



4. Chorosoma Curt. 



Světle žlutá. Tykadla hnědá neb červenavá. Štít a štítek 

 hrubě tečkovány, střední kýl světlý. Krovky mají silné 

 nervy a políčka mezi nimi průhledná. Bezbarvá membrána 

 dosahuje jen k předposlednímu článku abdominálnímu. Hřbet 

 žlutý s dvěma černými čarami postranními, aneb černý se 

 střední čarou žlutou, někdy i zcela černý. Dél. 14 — 16 mm 

 Vzácnější ; na podobných místech jako předešlá. 



Schillin^i Se hnil. 



O sluchu hmyzím. 



Dr. Em. Rádi. 



V tomto Článku pokusím se vyložiti, jak stavěny jsou slu- 

 chové ústroje hmyzu, v čem záleží sluch hmyzí a jak sluch ten 

 souvisí fysiologicky s jinými smysly. Moje pozorování přivedla 

 mne k odchylným názorům od těch, které dnes o sluchu panují 

 a pokusím se je zde vyložiti ; literatura, které se budu dovolá- 

 vati, není a nemůže být úplná, protože jest příliš obsáhlá; zkusím 

 v tomto článku jen zásadní věci vyložiti; podrobnosti uveřejním 

 jinde. 



Kdo mluví o sluchu hmyzím, ukazuje na sluchové ústroje 

 kobylek, na organ smyslový, který po oČích nejsložitěji jest 

 stavěn. Na přední hoření straně holeně předních noh viděti jest 

 u kobylky po každé straně štěrbinu, která rozšiřuje se v noze 

 v široký vak. Mezi vaky obou stran leží uvnitř nohy trachey 

 (vzdušné trubice) velmi rozšířené a od vaků oněch tenkou pruž- 

 nou stěnou oddělené. Nejpřirozenější výklad — nikdo se jiného 

 výkladu neodvážil — jest, že tyto vaky a vzdušné trubice tvoří 

 resonanční přístroj. K němu připevněn jest uvnitř vlastní slu- 

 chový ústroj, který se dle N. v. Adelunga*) (jenž posledně 



*) N. v. Adclung, Beitráge zur Kenntnis des tibialen Gehorapparates 

 der Locustidcn. Z. f. w. Z. 54. 1892. 



