62 



děním na potomstvo. Ale takto vznikl leda malý počet pudů. 

 \'etšina a právě nejdůležitější pudy, jako jsou ku pr. pudy včel 

 nebo mravenců vznikly jinak. »Všeobecně se asi uzná ^), že pudy 

 jsou pro zdar každého druhu v jeho nynějším životě tak důle- 

 žité jako tělesné struktury. Změní-li se podmínky životní, jest 

 aspoň možno, že malé změny pudu mohou bjH druhu pro- 

 spěšnj''; a možno-li dokázati, že pudy sebe méně se mění, proč 

 by přirozený výběr nezachoval a stále nehromadil proměny pudu 

 až do toho rozsahu, v jakém jsou živočichu prospěšný. To 

 myslímjest původ všech nejsložitějších a nejpodivuhodnějších pudů. « 



Škola Darwinova, držíc se všeobecně myšlénky, že pudy 

 jsou zmechanisovaným původně rozumným jednáním, držela se 

 buď přímo výkladu Darwinova o původu pudů -'), anebo — jako 

 t. zv. Novolamarckisté — věří, že pud}^ vznikly hlavně děděním 

 individuálních zkušeností, anebo jdou za \\' eismann em ^) a 

 všechny pudy vykládají pouze přirozeným v3''běrem. Jaký rozsah 

 a obsah duševní život živočicha má, o tom se tito autoři málo 

 vyslovují ; celkem však věří, že mezi člověkem a nižšími živo- 

 čichy jest v duševním životě pouze kvantitativní rozdíl, tak že mra- 

 venec ku př. jest duševně jakýms tuze omezeným človíčkem ; 

 ba mnozí z nich (Btichner, Haeckel, Brehm) se zálibou 

 líčí rozumnost i nejnižších tvorů. 



Jak jsem se nahoře zmínil, působilo za druhé na dnešní 

 názory o duševních zjevech u zvířat učení o t. zv. psychofysi- 

 ckém parallelismu. Učení toto, ve své podstatě velmi staré, pro- 

 pracováno bylo zvláště G. T. Fechnerem a tvrdí se jím, 

 že duševní zjevy (pocity, vjemy atd.) provázeny jsou změnami 

 tělesnj^mi tak že pocitu ku př. červené barvy odpovídá nějaká 

 objektivní změna na sítnici a že tyto změny objektivní tvoří celek 

 pro sebe zrovna jako subjektivní. Vidím ku př. před sebou zná- 

 mého a jdu k němu. Všechny změny, které se při tom na mně 

 a ve mně dějí jsou pouze změny materiální a silové : obraz zná- 

 mého způsobí na mé sítnici změny chemické, které se rychle 

 šíří až do svalů, tam způsobí pohyb svalu a tudy pohyb celého 

 těla. Vedle toho mám subjektivní pocity : vidím přítele, chci jíti, 

 cítím že jdu atd. Kdybych však náhodou byl pouh3> stroj, bez 



'i Ibid. S. 192. 



'-■) Sem patří zvi. G. J. Roman es, Animal Intelligence 5. Ed. Lond. 1S92, 

 H. E. Ziegler, Ueb. den Begriff d. Instinkts Verhandl. d. dcutsch. zool. Ges. 

 Leipz. 1891. 



^) A. Wcismann. Die Allmacht d. Xaturziichtung. Jena 1893. 



