98 ' 



tmavohnědým lemem ; zbarvení toto rozšířilo se i po předním 

 kraji. Typická, malá, šedá skvrnka na konci CUg proměnila se 

 v modrošedý, podélný pruh, dvě třetiny druhé žilky kubitální 

 zau jímající. 37 mm. Štýrský Hradec. 



Aberraci tuto označil jsem jménem pana MUDra Jarom. 

 Pečírky, c. k. štáb. lékaře. 



Callopistria purpureofasciata Piller, ab. Srdinkoana m. 



Přední křídla pestřejší než u kusů typických, skvrna kru- 

 hová velmi malá a úzká. Vnitřní příčka není růžová, nýbrž bílá 

 a jest po celé délce hnědou čarou rozdělena. Žilky a čárkovité 

 kresby u kořene jsou vesměs bělavé a tím velmi nápadné. 

 Zadní část vnější příčky nápadněji bělavá. Ohrdlí rezavé (u typu 

 hnědé.) Zadní křídla s hnědavým lemem, ostí-e vynikající příčkou 

 středovou a se zřetelným hnědým půlměsícem na příčce diskoi- 

 dálním. Žlutavé půlměsíce při vnějším kraji následkem tmavého 

 ohraničení, ostře vynikají. 30 mm. Vídeň. 



Pan stav. rada Jos. Srdínko, znamenitý znalec biologie 

 lepidopter českých propůjčil laskavě jméno své ku označení této 

 vzácné odrůdy uvedeného druhu. 



Einige neue Aberrationen mitteleuropaeischer 

 Schmetterlinge. 



Melitaea Cinxia L., ab. Černýi m. 



VorderlTúgel dunkelbraun mit einem sehr breiten, rotgelben, 

 durch die schwarzbraunen Adern unterbrochenem Querbande im 

 Saume. Dieses Querband, das durch Zusammeníliessen der bei- 

 den Saumflecken-Reihen entstand, ist am Vorderrande sehr 

 schmal und erreicht die grosste Breite zvvichen den beiden 

 Cubital-Adern (CUj, CU2). AUe úbrigen rotgelben Zeichnungen, 

 bis auf drei, sehr kleine, rotbraune Flecke im Discoidalfelde, 

 fehlen gánzlich. die Unterseite der Vordertlúgel einfárbiger 

 bráunlichgelb mit spárlichen und kleinen, schwárzlichen Zeich- 

 nungen. Oberseite der Hinterflůgel normál, nur die Unterseite 

 im Vergleich zu typischen Exemplaren merklich heller. Fransen 

 gelbweiss. 39*5 mm Bohmervvald. 



Mel. Cinxia ist bekanntlich eine sehr constante Art. Aigner- 

 Abafi beschrieb in der »Int. Ent. Z. XIX. pag. 35. Guben 1906. 

 drei ungarische Aberrationen : Hovváthi, Uhryki und Mocsáryi. 

 Die erstgenante hat mit der eben beschriebenen einige Ahnlich- 



