125 — — 



na prvním a druhém sternitu břišním dosti lesklý, první sternit 

 velmi hrubé ač ne hustě, druhý méně hrubě a řídce tečkován 

 u (5* jsou oba středem podélně vtlačeny, anální článek jest hustě 

 a hrubě tečkovaný, mdlý. Nohy jsou silné, stehna mírně kyjo- 

 vitě naběhlá, velmi hrubě a hustě tečkovaná, neotrněná, holeně 

 dosti silné, krátké, rovné, u (5* přední holeně delší, při zevním 

 konci na vnitřní straně skoro do třetiny vykrojené, na konci vý- 

 krojku zoubkem opatřené, a ve vykrojené části hustěji žlutavě 

 obrvené, kromě toho jsou nepatrně dovnitř a vzad prohnuté, 

 (armatelium Kar. Daniel i. litt.) Penis štíhlý, dobře dva a půlkrát 

 delší šířky, při pohledu se strany sedlovitě prohnutý, se špičkou 

 ještě více zahnutou, rohovitý okraj v zadní třetině nejširší, při 

 plném pohledu strany jeho rovnoběžné, špička velmi vyvinutá, 

 třetinu zaujímající, dosti ostrá, jen na samém konci nepatrně 

 otupělá, rohovitý lem v zadní třetině nejtenší, žlábek dobře vy- 

 značený. Velikost brouka: 2*25 — 2'60 mni. délka, 1*06 — 1-27 ntm. 

 šířKa. V Krajině a Itálii. 



Var. scrobiferum Rottenberg, 1871, Berlin. Ent. 

 Zeits XV. str. 232, Bedel, Revue ďEntom. Caen 1884, III., str. 140, 

 odrůda tato vyznačuje se svou značnou velikostí; 2"7 — 3'\Ďmm 

 délka, 1'35 — r45 mm. šířka těla, širokým, lesklejším štítem, 

 lesklejšími krovkami s mezirýžími širšími plochými, s proužkou 

 znatelnou menších . teček asi stejně od sebe vzdálených jako 

 tečky rýhové ; v předu krovek jest druhé, čtvrté a šesté mezirýží 

 poněkud vyšší než třetí, páté a sedmé ; jinak jeví odrůda tato 

 všecky znaky u L. Baudii vytčené ; vyskytuje se v Sicílii a 

 Alžíru. Jelikož v Itálii jižní na př. v Campobasso vyskytují se 

 přechody mezi Baudii a scrobiferum, které jsou něco menší než 

 sicilské, nejsou ještě úplně lesklého povrchu, avšak mají na 

 krovkách mezirýží již širší, plochá se znatelnou proužkou malých 

 teček jest jasno, že L. scrobiferum jest jen veliká jižní forma 

 odchylná od L. Baudii, která čím jižněji jest větší, robustnější a 

 lesklejší, kdežto čím severněji ztrácí L. Baudii velikosti a lesku ; 

 na př. v Krajině jest již skoro úplně mdlý a velmi štíhlý, menší. 



Liosoma Stierlini Tournier, Berlin. Ent. Zeit. IV. 1860, 

 str. 318 Bedel, Revue ďEntom. Caen, 1884, III. str. 141 jest dle 

 krátkého a chybného popisu možná také shodný s var. scrobi- 

 ferum Rottenberg; mylně, jest v popisu udáno: Elytris striis octo 

 ač má řad teček jistě 9, neboť žádný druh rodu Liosoma nemá 

 osm řad teček. Tento druh nalezen byl v Sicílii kol Palerma 

 o jediném jedinci ; nápadná jest udaná velikost 5 mm, ovšem 



10 



