nelze být na místech, jež nejsou náležitě odvodňována a která též 

 po dešti tak brzy nevyschnou. Na svahovitých místech voda 

 dešťová rychle po povrchu sběhne i při trvalejších deštích nepro- 

 moči tak hluboko půdu, která mimo to jsouc nakloněna dříve 

 vysýchá, než při stejných poměrech se děje na rovině. Housenka, 

 odkázána jsouc žíti za dne pod zemí, nemohla by v rozmočené, 

 bahnité půdě — obzvláště je-li to mastná hlína cihlářská — delší 

 dobu existovati. 



Po dešti promočený povrch takové vazké hlíny — žlutky — 

 vysýchaje utvoří dosti silný škraloup, který nestejným svraště- 

 ním na slunci rozpuká; jen takto povstalými mezerami může 

 housenka, žijící přímo pod řečeným škraloupem, dostati se na 

 povrch. Zdá se dle toho býti pravdépodobno. že za trvale dešti- 

 vého počasí housenka v žlutce žijící chtě nechtě se musi tak 

 dlouho postiti, až zlaté slunéčko rozbrázdčním dosti pevného 

 škraloupu jí cestu upraví, kterou z podzemního vězení se teprv 

 na tento svět může dostati. 



Avšak ne dosti toho — ještě jinému nebezpečí je ubohá 

 housenka tehda v šanc vydána, tráví-li život na svahu úžla- 

 biny, do níž dešťové vody výše položených svahů se sbíhají. 

 Za prudkých přívalů dešťových řítící se proud vody strhá ho- 

 řejší vrstvu země až na skálu a se vším, co na ní a v ní bylo 

 a žilo, odplaví do údolí. Zajisté, že takovým způsobem mnohá 

 z nich přijde na zmar. 



Jako bývá u mnoha jiných, prozradí i housenku Ag. lu- 

 cipety její ožerky na shora jmenovaných bylinách a proto musí 

 sběratel především těmto svoji pozornost věnovati; není-li 

 ožerků, třeba lokalita byla sebe slibnější, nekyne mu z pravidla 

 sběru. 



Shledá-li však, že jsou ožerky čerstvé a toho způsobu 

 jak nazvíce od housenek bývají, pak může s větší určitostí sou- 

 diti na jejich přítomnost; rozhrabávaje jen mělko půdu kolem 

 dotyčné byliny a jen v místech, kde povrch je kyprý, musí 

 sběratel obezřele si počínati, aby jednak housenku nepoškodil 

 nebo ji nepřehlédl, jinak aby ji hbitě zachytil, když by jsouc 

 stočena po svahu dolů se kutálela. 



Ač na pohled línou se zdá, nicméně dělá housenka někdy 

 při dotyku hbité pohyby, mrskajíc sebou jako CucuUie a Catocaly 

 při sklepání činí; proto by měl sběratel, vyhrabávaje housenku 

 vždy, než z místa odejde, pozorně prohlédnouti šlépěje, často 

 dosti hluboké, které v kypré hlinité půdě noha jeho zanechala. 



