12G 



neb obecně 

 A 

 a 



X 



A 



\ A\ \ A 



9. ! ^ i _j_ 2 I 



25 



(IX.) 



A\ ' \ a 



a 2. křížení heterozygotů s homozygoty allogenními. Po- 

 tomstvo vznikne dle relace: 



A 



a 



X 



+ 



+ 





+ 2 



neb obecně 



\A 

 a 



X r i = 2 



I 9 -^ 25) 



(X.) 



Tedy dle vztahu IX. a X. vzniká polovina potom- 

 ků hybridních, druhá polovina jedinců homozygot- 

 ních jednoho neb druhého způsobu, je-lijeden z ro- 

 dičů forma čistá, druhý forma hybridní. 



3. Posléze v .Fg-generaci mohou se křížiti za podmínek jako 

 u předešlých dvou případů homozygoti protogenní s allogenními, 

 jejichž potomstvo, vesměs monohybridní jest takové, jako po- 

 tomstvo generace parentální dle rovníce 



2 I " !2 



A\ ,\A 



„ I "~r I 



" 3 I 



a 



+ 



+ 



A 



a 



= 4 



A 

 a 



neb obecně 



A 



A 



Xu=* 



A 

 a 



(XI.) 



Dle této relace tedy kříží-li se Čisté racy, differující 

 edním znakem, plodí vesměs monohybridy. 



II. Vše, co dosud bylo odvozeno platilo pro případ inter- 

 medierity parentálních charakterů; ale dá se snadno převésti na 

 případ dominance, ku př. protogenního znaku (^4) nad allo- 



4 

 gennim (a). Hybridní znak totiž ' v tomto případu, je-li a »za- 



kryto< elementem A nabude formálně úplné shody s čistým 



charakterem dominantním ., pročež i hybridi mez; jedinci své 



generace nebudou se lišiti tvarově od čistých forem se znakem 

 dominantním, a dají se teprve »ex post* rozlišiti dle svého po- 

 tomstva: neboť formy dominantní čisté (=: formae dominantes 

 purae) jako homozygoti plodí potomstvo konstantní, sobe rovné, 

 kdežto hybridi se znakem dominujícím (i= formae dom. impurae)-*) 



-'") 50"/o ; 50^0. poměr hetero- a homozygotů. 

 A 



Symbolem 



A 



označíme tvto formv v násl. úvaze. 



