_ 138 ■ 



O dědičnosti s velikou horlivostí se pěstují, přichází se na nové, 

 ještě mnohem složitější zjevy, jež dle dosavadních zkušeností 

 vyložiti nelze, o nichž však lze plnou měrou předpokládati, 

 že v příštím svém výkladu proti stávající theorii svědčiti nebudou. 

 Při hlubším studiu jeví se mechanika dědění zjevem Často 

 tak složitým, že posléze s větší a větší pravděpodobností vystu- 

 puje náhled, že mendelism není jedinou formou, jediným pravidlem? 

 dle něhož přenášení a udržování znaků v generacích probíhá, ale 

 že jest snad ještě více podobných, často speciálních 

 zákonitých pochodů. V následující řadě několika příkladů 

 podáme vysvětlení k tomu, co z nejvšeobecnějšího hlediska 

 bylo potřebí doložiti o upotřebení theorie Mendelovy v praxi. 



1. Dědičnost v barvě srsti a roztřídění skvrn. — V sev. Americe 

 na jisté farmě blíže W a 1 d o b o r o, — dle sdělení z » Agricult. Exper. 

 Station, Orono, Maine« ^") — vyskytl se (20. VI. 07.) vzácný případ 

 trojnásobného vrhu telat. Z rodičů býk byl plemene »Hereford« : 

 měl bílé čelo a srst místo tmavě rezavou, nejspíše vlivem předků 

 holštýnského plemene stejnoměrně černou. Kráva byla typické 

 barvy světle šedě hnědá pro plemeno »Guernsey«. Ze tří telat byl 

 býček zcela shodný s matkou, typický G., obě jalovice měly zase 

 po otci typické zbarvení pro H. Pouze jedna z nich shodovala 

 se též rozlohou a ohraničením skvrn s otcem. 



2. U lidí jest dědičnost různých vlastností jak tělesných, 

 tak i duševních velmi dobře známa •*'), a má též obsáhlou vě- 

 deckou literaturu. 



Tak zjištěny doklady pro mendelism u lidí pro barvu očí, 

 vlasů, pleti (běloch X černoch ^^) ; rudoch X běloch), vzrůstu, ple- 

 menných charakterů; pro různé deformity a nemoce jako jsou: 

 kolísání počtu prstů na rukách a nohách — viz v násl. 

 rodokmen — , brachydactylie, cataract, tylosis palmaris et plan- 



■•*) R. Pearl: , A čase of triplet calves with peculiar color inheritance". 

 Science, N. S., Vol. XXVI., Nr. 674, p. 760. November. 29. 07. 



"•') Srovnej přednášku K. Pearsonovu: „Uber Zweck und Bedeutung einer 

 nationalen Rassenhygiene (Nationaleugenik) fiir den Staať'. Leipzig. 1908, v niž 

 snesen dle statistických dat ve hlavních výsledcích bohatý materiál o dědičnosti 

 různých znaků tělesných, náchylností k nemocem (tuberkulosa) a p. i duševních 

 schopností (— rodokmen členů zvláště nadaných) a nedostatků (— rodokmen 

 členů s porušením duševní rovnováhy: hluchoněmých, nervosních, zatíženjxh, 

 blbých, šílených, náboženských blouznivců a p.) Práce zvláště zajímavá pro 

 psychologa, učitele, hygienika a sociologa. 



^*j K. Pearson: „Notě on the skin-colour of the crosses between negro 

 and white". in: „Biometrica". Vol. VI. pp, 348.-353. I. PÍ. 



