1 141i . 



V podstatě shodné poměry platí pro šedivou srst divokých 

 kráh'ků, krys, myši a pod. Ku př. srst domácí myši, není-li ze 

 spolupůsobících znaků žádný přítomný, jest čokoládová, přistoupí-li 

 jeden z nich, změní se v černou, neb pí^istoupí-li ještě zbývající 

 v šedivou. Mezi těmito jest řada př-echodů. Z četných pokusů 

 zvolíme dle práce Schusterovy^') tento. Bastardi z čistých 

 myších rac (bílá (albín) X černá) povstalí, kříženi mezi sebou 

 zrodili generaci, kde bylo 119 albínů a 308^**) pigmentovaných 

 myší, totiž: 27 černých, 17 přechodních mezi černou a šedivou, 

 201 šedivých, 9 přech. mezi sivou a šedivou, 9 sivých, 8 zlato- 

 žlutých, 9 žlutých, 3 rezavě žluté, 1 čokoládovou, 19 šedivých 

 s bílými skvrnami, 3 černé s bílými skvrnami, 1 čokoládová 

 s bílými skvrnami a 1 sivá s bílými skvrnami. 



5. K dalekosáhlým důsledkům dle Batesona, Corrensa 

 a jiných autorů, že totiž lze mendelism applikovati i na činitele 

 pohlaví s předpokladem, že mezi různými vnějšími znaky a mezi 

 činitelem pohlaví jedním neb druhým jest přitahování neb odpu- 

 zování, vedou následující zajímavé pokusy Doncaster-o vy 

 s píďálkou Abraxas grossulariata L. Táž vytvořuje v pří- 

 rodě typickou formu grossulariata v obojím pohlaví a var. 

 lacticolor pouze v pohlaví 9- K získání hybridů jPj -generace 

 byla křížena gross. ([J X s lact. 9- i^j -generace měla jednak 

 samce, jednak samice vesměs gross. 



Rodiče totiž pro i'j-generaci jsou dle činitelů zbarvení 



r aliA 



(lactic. = íř, grossul. = J.) oba homozygoti, 



tedy 



dle 



71 



činitelů pohlaví však jest samec gross. homozj^got samčí: ja 



samice lactic. jest heterozygot s dominancí činitele samičího 



i Q' 

 pohlaví, tedy: i L;. . Dominance těl. znaku A nad a přímo do- 

 kládají i^-j -jedinci tím, že jsou vesměs typu grossulariata. 

 (Conf. výsledek pokusu s rovnici XII.). Poněvadž dále rodiče 

 jedinců F^ nejsou oba homozygotní pro činitele pohlaví, nýbrž 

 jeden jest homozygot, druhý heterozygot s dominanci jednoho 

 prvku, musí se v potomstvu tvořiti ivj -jedinci z jedné části 

 samčí, jako recessivní homozygoti, z druhé části samicí, jako 

 heterozygoti s dominancí činitele samičího pohlaví. Tedy vý- 



^') E. H. J. Schuster: „Results of crossing grey ("house) mice with 

 albinos" in: Biometiika. Vol. IV. 1905. Pl. I. pp. 1—12. 

 58) 308:119 = 3:1. 



