﻿32 



gaar adskillig langsommere end Legemets øvrige stærkt ki- 

 tiniserede Dele, f. Ex. Bagspiraklernes Ramme; paa det Tids- 

 punkt, hvor disse har faaet deres mørke Farve, og Hud- 

 skelettet iøvrigt er ganske udhærdet, er Tornene endnu 

 ganske bløde og helt farveløse. Dette Forhold træffes ogsaa 

 hos andre Muscidelarver; saaledes omtaler Brauer ^) og de 

 Meijere^) tilsvarende langsom Udvikling af Tornene hos 

 Hypoderma Diana ßr. og Sicus ferrugineus L. 



Mundkrogenes Rod er for- og bagtil udtrukken i lange, 

 bagudrettede Spidser, af hvilke de bageste er meget smal- 

 lere og spidsere end de forreste; de er plumpere og svagere 

 krummede end i andet Stadium; de forreste Svælgplader er 

 korte, og Tværstaven findes umiddelbart ved Forranden. 

 Den bageste Del af Svælgskelettet er svagt kitiniseret, de 

 indre Dele noget stærkere end de ydre; de nedre Svælgpla- 

 der er kortere og betydeligt smallere end de øvre, i Spidsen 

 indskaarne. 



Forspiraklernes Filtkammer er for og bagtil skarpt ind- 

 skaaret og bærer fire krumme Grene, der hver ender med 

 en Knop, som er noget bredere end Grenen. 



Bagspiraklerne findes paa Analleddets noget affladede 

 Bagende, omgivne af Torne, der staar i korte krumme Smaa- 

 rækker; paa den Del af Leddet, der vender nedad, naar Tor- 

 nene tættere ind til Spiraklerne end paa den modsatte Side. 



Spiraklernes Kamme er dyb sort og temmelig bred; fra 

 Kanden udgaar tre Kitinbroer ind over Spiraklet; Broerne 

 naar ikke over til Rammens modstaaende Side, men stopper 

 op i Nærheden af Tracheeaabningen. Spiraklet deles derved 

 i fire Partier, hvoraf de tre bærer Aandefelter, nemlig det 

 inderste (nærmest ved det modstaaende Spirakel) og de to 

 yderste. 



Bagspiraklernes Bygning er hos denne Art underkastet 

 en ikke ringe Variation; hos en Larve fandtes et lille fjerde 

 Aandefelt i det hos normale Larver tomme Afsnit af Spi- 



^jFr. Brauer: Monographie der Oestriden. Wien, 1864, p. 116. 

 '-) J. C. H. de Meijere: Beitr. z. Kenntniss d. Biologie etc. d. Co- 

 nopiden. 1. c, p. 178. 



