Esmarkske Ålbrosmen. 11 
här 9—11 till antalet, och sitta baktill i enkel och framtill 
ofta hos äldre i dubbel rad. Plogbenets tänder, som äro af 
samme storlek som de andra, sitta på dess främre ände, och 
äro hos äldre 5—7 till antalet. Enligt Corrett äro hanarne 
utrustade med starkare tandbyggnad än honorna, och tand- 
raderna på mellankäks- och gombenen äro längre hos de förra. 
Svalgbenens tänder äro af samme form som de andra, men 
något mindre. — Ryggfenan, som är inhöljd i en tjock och 
till större delen fjällbetäckt hud, börjar hos den här ofvan först 
anförda honan 523/,, t. eller 154 mill. från nosspetsen och 
17/,, t. eller 40 mill. bakom bröstfenornas fästen. Den så väl 
som analfenan är utan märkbar gräns förenad med den lilla 
stjertfenan, och dessa fenor bilda tillsamman en hos de äldre 
mindre och hos de yngre mera tillspetsad stjertspets. Efter 
skelettering är gränsen mellan dem temligen tydlig, och vi 
hafva då hos den mindre af de ofvan anförda båda honorna i 
ryggfenan funnit 108 strålar, af hvilka den 1:ste, hvars inter- 
spinalben är fästadt mellan 6:te och 7:de bålkotornas neural- 
taggar, är liten (12 mill. lång), oledad och enkel, men mjuk 
och vid spetsen med antydning till klyfning framifrån bakåt"), 
och den 2:dre äfven är enkel, men ledad, och de öfrige grenige 
och ledade. Denna fena, som framtill är låg, är för öfrigt af 
medelmåttig höjd — hos den först nämnda honan 1 t. eller 30 
mill. hög — samt nästan jemnhög under större delen af dess 
längd, tills längre bakåt, der den så småningom sänker sig. 
Enligt Conrett vexlar antalet af dess strålar mellan 102 och 
118 och är större hos de äldre än hos de yngre. — Analfenan, 
som hos den först anförda honan börjar 83/,, t. eller 249 mill. 
från nosspetsen och temligen långt bakom anus, är af samme 
form som ryggfenan, men något lägre än den — dess största 
höjd hos nämnda hona 3/,, t. eller 24 mill. Antalet af dess 
strålar hafva vi hos den af oss skeletterade, ofvan anförda 2:dra 
bonan funnit vara 92, som alla äro ledade, men de 3:ne främste 
tid blifvit ansedda såsom identiska. Enligt LÖTKEN (Grönlands og Islands 
Lycoder; Vidensk. Meddelels. fra den naturhist. Foren. i Kjöbenh. 1879 —080, 
pap. 314) är gombenets tandrad hos L. vahlä i allmänhet längre än den på 
mellankäksbenét, och i alla händelser blott föga kortare än den senare. 
1) Det är möjligt, att denna antydning till klyfning blott är indivi- 
duel. — Denne stråle, som svårligen kan iakttagas förr än efter omsorgs- 
full skelettering, synes hittills hafva blifvit förbisedd. 
