38 Slägtet Gadus. 
mindre än ögats längddiameter, är ungef. af samma längd som 
l:sta ryggfenan och af samma höjd som den 2:dra d:o, och har 
17 till 19 (vanligen 18) strålar, som alla äro ledade och af 
hvilka de 3:ne främste och den siste icke äro grenige. Dess 
3:dje till 5:te strålar äro de längste, och den 1:ste är mycket 
kort, men de 2:ne siste dock kortast. — 1:sta analfenan, som 
börjar strax bakom anus och nästan vid midten af totallängden. 
har ungef. samme form, längd och höjd som 2:dra ryggfenan, 
samt 18 till 20 (vanligen 19) strålar, som alla äro ledade och 
af hvilka de 3:ne främste och den siste icke äro grenige. — 
2:dra analfenan är skild från den 1:sta d:o genom ett afstånd 
som är något mindre än ögats längddiameter, samt är kortare 
än den och till form och längd lika med den 3:dje ryggfenan, 
och har 15 till 18 (vanligen 17-18) strålar, som alla äro le- 
dade och af hvilka de 3:ne främste och den siste icke äro gre- 
nige. Den är något lägre än den 1:sta d:o och dess 4:de—-7:de 
strålar äro de längste. — Bröstfenorna äro temligen små och 
icke på långt när räckande till anus, samt af en snedt ellip- 
tisk eller ovalt elliptisk form. Hos de äldre innehålles deras 
längd omkr. 2!/, till 2?/; ggr och hos de yngre omkr. 2 ggr 
i hufvudets längd. Deras strålar äro 19 till 21. — Bukfe- 
norna, som äro af ungef. samma längd som bröstfenorna, och 
äro fästade under strupen framom dessas fästen, äro tillspetsade 
derigenom att deras 2:dre stråle är något förlängd. De bafva 
6 strålar, som alla äro ledade, men den 1:ste och 2:dre äro 
icke grenige, och desses spetsar äro frie. — Stjertfenan, som 
stundom är tvärt afhuggen, eller hos äldre t. o. m. litet konvex, 
och stundom mycket grundt utringad, ehuru äfven då vid star- 
kare utspärrning tvär, har 23 fullständige och ofvan 12 och 
nedan 10 ofullständige strålar, af hvilka senare de ytterste äro 
mycket små och icke ledade. — De kroppen betäckande fjällen 
äro små, rundade, ovala eller elliptiska cycloidfjäll, som till 
någon del betäcka hvarandra med kanterne och sitta spånlikt 
och äro något tätare stälda på stjertens sidor. Ytterst små 
sådana förefinnas på en stor del af stjertfenan och emot basen 
på främre delarne af de båda bakre ryggfenorna och af båda 
analfenorna, men eljest sakna fenorna fjäll. — Sidolinien, som 
framtill är smal och gråaktig och som i synnerhet baktill är 
hvit, är fullständig och tydlig, och gör ungef. under midten af 
2:dra ryggfenan en stundom svagare och stundom (i synnerhet 
