2 Slutenblåsingar. 
af utveckling än de mjukfenige, för bvilket deras skelettbygg- 
nad i allmänhet talar, så öfverensstämmer det med den all- 
männe lagen för djurens geografiska utbredning, att taggfenin- 
garne äro rikare på former i de varmare zonerna, och att ce 
mjukfenige äro jemförelsevis talrikare i de tempererade och kalla. 
Vi indela den uti 2:ne kohorter, motsvarande i det när- 
maste de tvenne af J. Mörner (anf. st.) inom denna grupp upp- 
tagna underordningarna, och med de af honom för dessa gifna 
namnen. 
Kohorter: 
TNA NG INA RSEINS gl ov OO a 1. Anacanthini, J. MÖLLER. 
Simblåsan . 
lined LARSENS) LARS SEO 2. Physostomi, J. MÖLLER. 
1:sta Kohorten ANACANTHINI, J. MÖLLER. 
(Abhandl. d. Acad. d. Wiss. zu Berlin 1844, pag. 199 & 202). 
Slutenblåsingar. 
Svnblåsan, som stundom saknas, utan luftgång. Buk- 
fenorna, då de förefinnas, merendels belägna under eller framom 
bröstfenornas fästen. 
Här i fråga varande kohort omfattar i allmänhet ett mindre 
antal arter än den följande, ehuru båda inom vår nordiska fauna 
äro representerade af nästan lika många. Nästan alla äro 
hafsfiskar, och blott ett ringa antal tillhör de färska vattnen 
eller uppstiger ur hafvet mer eller mindre långt in uti dessa. 
Af desse senare fiskar hafva en del ackommoderat sig i dessa 
vatten och trifvas och fortplanta sig i dem, och någre få till- 
höra dem uteslutande. Någre få hospitera inuti ryggradslösa 
hafsdjur, företrädesvis Holothurier. En del tillhöra de stora 
djupen i oceanerne, och ganska månge äro migratoriske. De 
förete en synnerligen stor vexling i kroppsformen; från den 
ytterst smärte och långsträckte till den nästan cirkelrunde. 
En del förekomma i stora massor och äro för fisket af stor 
betydelse, och spela en vigtig rol i ekonomiskt afseende. De 
oss tillhörande fiskarne af denna grupp bilda sju särskilda 
familjer, öfver hvilka vi här lemna en synoptisk tabell. 
