Glyskoljan. 51 
vinklig triangel) som den 2:dra ryggfenan, men är något längre 
än den och har främre hörnet trubbigare. Dess.undre kant är 
nästan rät och starkt uppstigande bakåt, emedan dess bakre strålar 
äro mycket korte. Den börjar ett litet stycke bakom anus och 
slutar föga bakom slutet af 2:dra ryggfenan, och har 25 till 
29 (vanligen 26 till 28) strålar, af hvilka 6:te och 7:de äro de 
längste och de 5 förste och den siste icke äro grenige. Denna 
fena är något högre än den 2:dra ryggfenan. — 2:dra anal- 
fenan, som har samme form, höjd och längd som den 3:dje 
ryggfenan och börjar och slutar under dennas början och slut, 
har 17 till 24 (vanligen 20 till 21) strålar, af hvilka 4:de och 
5:te äro de längste och de 3:ne förste och den siste icke äro 
grenige. Afståndet mellan stjertfenan och denna fena samt 
3:dje ryggfenan: är ungef. lika med nosens längd. — Bröst- 
fenorna hafva ett nästan vertikalt fäste och en snedt och tem- 
ligen bredt lancettformig form, och deras längd är något större 
än afståndet mellan nosspetsen och bakre orbitalkanten. De 
räcka ungef. till analfenans början och hafva 18 till 19 strålar. 
— PBukfenorna äro fästade framom bröstfenornas fästen, äro 
smala och tillspetsade och hafva 6 strålar, af hvilka de 2:ne 
ytterste äro förlängde, med frie spetsar och den 2:dre längst, 
men knappt räckande så långt tillbaka, som bröstfenorna, och 
de räcka följaktligen icke bakom analfenans början. — Stjert- 
fenan, som är grundt utringad, har 24 fullständige och ofvan 
och nedan 7 till 8 ofullständige strålar. — Liksom hos före- 
gående art äro fjällen äfven hos denna icke så små, och tem- 
ligen stora på midten af kroppssidorna, samt sitta något löst. 
De äro för öfrigt af samma beskaffenhet som hos den och be- 
täcka kroppen och de vertikala fenorna på samma sätt som hos 
den, men äro föga märkbara på den 1:sta ryggfenan. Den 
enda skiljaktighet uti fjällens beskaffenhet mellan dessa båda 
arter, som vi kunnat iakttaga, är den, att de radiära strimmorna 
hos G. minutus icke sträcka sig så långt in på fjällens cen- 
trale del, som hos G-. luscus, der de utgå från fjällens centrum. 
— Sidolinien bildar en svag båge öfver bröstfenan och en lång- 
sam böjning nedåt under 2:dra ryggfenan, samt är af brunaktig 
färg. — Färgen är något vexlande, och är stundom ljusare 
och stundom mörkare, med mera gråbrunaktig anstrykning. 
I friskt tillstånd är den på öfre sidan af hufvudet och på ryg- 
gen och öfre delarne af kroppssidorna gulbrunaktig eller röd- 
Lilljeborg, Fiskarne. II. : 6 
