Sejen. 385 
Dess allmänna namn både i Sverige och Norge är Sej eller Gråsej. 
I Bohuslän kallas den stundom äfven Gråsida och Gråsik, och dess ungar 
Nåller. I Norge kallas den stundom dessutom Storsej, och ungarne Kril 
Mort, Pale och Sejpale, allt efter som de äro stora till, och den 1:sta be- 
nämningen afser de minste. 
Beskr. Ehuru den icke blir fullt så. stor som de störste 
torskar, kan den dock ernå en betydlig storlek och är näst 
torsken den största arten inom detta slägte. Dess totallängd 
stiger ej sällan till 3 och till och med till 3'/, fot, och den 
väger då stundom öfver 1 lispund. Det största exemplar, som 
Corrert sett, var taget vid Tromsö, och hade en längd af 1079 
mill. eller 3 fot 6 tum, dec.m. Den har en kroppsform, som 
mycket närmar sig till laxens och är mera proportionerlig än 
de andra torskarternas. Den är hoptryckt spolformig, med 
störste tjockleken ungef. lika med 1/, af största kroppshöjden, 
och denna belägen något framom midten af totallängden, och 
med kroppen äfven framtill temligen starkt afsmalnande. Största 
kroppshöjden. som är belägen öfver ahus och 1:sta analfenans 
början, innehålles, då buken ej är utspänd, omkring 41/, 
ggr i totallängden, och stjertens höjd strax framom stjertfenan 
omkr. 4 ggr i största kroppshöjden. Afståndet mellan spetsen 
af underkäken och anus innehålles något mera än 2!/,; ggr i 
totallängden, och anus är således belägen framom midten men 
bakom den förste !/, af denna. Den ligger ungef. under början 
af den bakerste !;, af 1:sta ryggfenan. — Hufvudet är af en 
medelmåttig storlek, ehuru temligen långt, och dess längd in- 
nehålles något mera än 4 (4!/;—41/,) ggr i totallängden, samt 
är hos de äldre märkbart och hos de unge obetydligt större än 
största kroppshöjden. Det är af en reguliert, ehuru något hop- 
tryckt konisk form, och är, från sidan sedt, framtill temligen 
starkt tillspetsadt, och, sedt ofvanifrån, derstädes trubbigt till- 
spetsadt. Munnen är af medelmåttig storlek, med något upp- 
stigande munspringa och med munvinkeln framom och bakre 
änden af öfverkäksbenet under ögats framkant. Underkäkens 
spets framskjuter framom spetsen af öfverkäken, hos de äldre 
betydligt och hos de unge obetydligt. Hos de yngre (ännu då 
de äro 12/, fot långe) förefinnes vid hakvinkeln en liten och 
rudimentär skäggtöm, men hos de äldre saknas den helt och 
hållet. På nosen, på underkäken och hufvudets sidor synas 
en del spridda slemporer. Näsborrarne äro små, rundade och 
