208 Slägtet Brosmius. 
1:sta kotans neuralbåge är fast, och de 2:ne första kotorna 
bära icke refben. -— Posttemporalbenets gaffel är ej lång, och 
dess nedre gren är knappt hälften så lång som dess öfre d:o. 
Öfre nyckelbenet är smalt och nedtill tillspetsadt. Nyckelbenet 
har ungef. samme form som hos torsken. Scapularfenestran är 
liten, ehuru den till någon del äfven omslutes af korpbenet, 
hvilket senare ben liknar torskens, och sträcker sig på långt 
när icke till nedre änden af nyckelbenet. Postclavicularbenet 
är enkelt och smalt och refbenslikt, något bredare vid den inre 
änden och fint tillspetsadt vid den yttre d:o. Bäckenbenen äro 
små och korta, och deras framåt och inåt rigtade utskott är obe- 
tydligt längre än det bakåt rigtade, och båda utskotten äro jem- 
förelsevis korta. 
Lubben är vid Sveriges vestra kust en i allmänhet säll- 
synt fisk, och den förekommer, så vidt kändt är, icke i sydli- 
gaste delen af Kattegat och ännu mindre i Öresund och Öster- 
sjön. Enligt så väl Skandinavisk Fauna som Göteborgs och 
Bohusläns d:o är Göteborgs skärgård den sydligaste lokalen 
för dess förekomst hos oss, och den är derstädes så sällsynt, 
att Marm under 30 års tid endast erhöll 3:ne exemplar deri- 
från, och denne författare har uppgifvit, att den derstädes blott 
träffas på fast botten och 30 till 80 famnars djup. Samme för- 
fattare uppgifver, att den äfven längre norr ut i Bohuslänske 
skärgården, 1 Kosterfjärden är sällsynt, men erhålles der af myc- 
ket stora dimensioner. Att den i trakten af Strömstad är myc- 
ket sällsynt, framgår deraf, att den icke blifvit upptagen uti 
den förteckning öfver ryggradsdjuren i trakten af nämnda stad, 
som blifvit utgifven af C. Ceperström. Äfven EuPHrasÉn (anf. 
st.) uppgifver den såsom sällsynt i Bohusläns skärgård, och C. 
U. Ezström!) säger, att den der är mindre allmän. Konserva- 
tor G. KorrtHorr, som en längre tid varit bosatt i nämnde skär- 
gård, har benäget meddelat oss, att den under vintern icke så 
sällan fångas långt ute i hafvet utanför denne skärgård samt 
på större djup, och är af fiskarena allmänt känd under namnet 
Lubb. — Enligt Corrett förekommer lubben sparsamt i närhe- 
ten af Norges södra hafskust, och är-knappast normalt före- 
kommande i Christianiafjorden, der den kan anses såsom myc- 
1) Göteb:s K. Vetensk:s och Vitterh:s Samh:s Handl. ny tidsf. 1:sta 
Hältip. SI: 
