214 Slägtet Ammodytes. 
Näsborrarne äro små, ungef. likstora, och den bakre af en oval 
eller elliptisk och den främre af en aflång form, och de sitta 
temligen nära intill hvarandra samt dubbelt närmare ögat än 
nosspetsen, och ingendera af dem har någon hudflik vid kanten. 
Ögonen äro små och rigtade åt sidan, och hvartderas longitu- 
dinelle eller horisontelle diameter utgör hos de äldre omkr 1/3 
och hos de yngre något mera än !/; af nosens längd, och inne- 
hålles hos de förre nära 10 och hos de senare omkr. 8 ggr i 
hufvudets längd. Pannans minsta bredd mellan ögonen är hos 
de äldre ungef. 1'/, ggr större än ögats längddiameter och hos 
de yngre ungef. lika med denne senare. Gällocken äro stora, 
och locket har formen af en nästan liksidig triangel. Under- 
locket är väl så stort som locket, och sträcker sig ett godt stycke 
bakom det, och har en nästan rectangulär form, med undre kanten 
baktill temligen starkt urbugtad och med den främre änden 
böjd. Å yttre sidan är både det och locket silfverglänsande, 
det senare dock endast nedtill, och det förra är der försedt med 
radiära strimmor, som äro mera tydlika och reguliera på dess 
främre än på dess bakre och öfre del. Förlocket har formen 
af en nästan rätvinklig vinkelhake, med vinkeln afrundad och 
med den horisontelle skänkeln längre och smalare än den verti- 
kale d:o. De båda gälhinnorna äro nära intill hvarandra å 
undre sidan af gälnäset, men äro dock derstädes åtskilda, och 
bilda således icke någon gemensam hudflik. Hvardera har 7 
strålar, af hvilka den bakerste är störst. — Tänder saknas på 
käkarne och gombenen, men på den främre änden af plogbenet 
finnas 2:ne sådana, som äro temligen. stora och spetsiga samt 
krökta bakåt och vid basen stöta intill hvarandra, men hafva 
spetsarne divergerande!). På hvardera underkäkshalfvan är 
vid främre änden en rundad, icke tandartad benknöl, hvilka 
båda i förening med öfverkäkens främre ände äro bestämda att 
sluta till munnen framtill, och dymedelst hålla fast de smärre 
djur som inkommit i munnen eller blifvit gripna. Svalgbenen 
äro försedda med små, i ett par irreguliera rader sittande, spet- 
1) I Skandin. Fauna synes denna arten till en del hafva blifvit för- 
vexlad med den följande, då der säges, dels att yngre exemplar icke hafva 
tänder på plogbenet, och dels att kroppens undersätsighet är mycket vex- 
lande. Hos yngre exemplar, som endast varit halfvuxna, hafva vi funnit 
tänderna på plogbenet redan väl utbildade. 
