Tobiskungen. 215 
siga tänder. Dessutom är den ytterste gälbågen försedd med 
omkr. 24 långa så kallade gälräfständer, som äfven lemna verk- 
sam hjelp vid de små djurens uppfångande medelst silning. — 
Ryggfenan börjar hos de äldre något litet bakom och hos de 
yngre nästan öfver spetsen af den tillbakalagda bröstfenan, 
och på ett afstånd bakom underkäkens spets, som hos de äldre 
innehålles ungef. 3?/, och hos de yngre ungef. 4 ggr 1 total- 
längden, och den slutar framom stjertfenan på ett afstånd från 
dep, som är något större än ögats längddiameter. Dess längd 
är större än hälften men mindre än två tredjedelar af total- 
längden. Den är jemnhög och af ringa höjd, så att denna är 
» mindre än halfva kroppshöjden, och den har 53 till 59 ledade 
men icke grenige strålar, hvilkas leder äro långe. Dess främre 
hörn är afrundadt och det bakre spetsigt. Fenhinnan är tunn 
och genomsigtig. -- Analfenan, som börjar strax bakom uro- 
genitalöppningen och slutar under slutet af ryggfenan och icke 
är fullt hälften så lång som den, har samme form och höjd 
som den samt 26 till 30 strålar, som äro af samma beskaffen- 
het som de i den samma. — Bröstfenorna äro af en elliptisk 
form samt små, och deras längd är lika med kroppens höjd och 
utgörande ungef. !/, af hufvudets längd. Deras strålar äro 14. 
— Stjertfenan är djupt inskuren, med trubbigt tillspetsade fli- 
kar, och något kortare än !/, af hufvudets längd, och den har 
15 fullständige strålar, af hvilka den ytterste å hvardera sidan 
icke är grenig och de öfrige grenige, samt derjemte å hvardera 
sidan 7 till 8 icke grenige stödjestrålar. — Fjällen äro mycket små 
och tunna men fast sittande cycloidfjäll, af rundad eller ovalt- 
rundad form, med dels koncentriska och dels radiära strim- 
mor, af hvilka de förra å ena halfvan af fjällen äro tätare, 
och de senare å den andra halfvan äro ofullständiga och en- 
dast representerade af rader af punkter. Nucleus är temligen 
central. Den störste diametern å de största fjällen är endast 
1/. mill. lång å ett äldre exemplar. På kroppssidorna mellan 
sidolinien och den på sidan af buken varande hudlisten sitta 
fjällen i reguliera uppifrån och nedåt och bakåt gående paral- 
lela rader, som sålunda bilda sneda strimmor på nämnda sidor, 
till ett antal af omkr. 170—1731). Ofvan sidolinien äro fjäll- 
raderna mindre tydliga och reguliera, och på buken sitta fjällen 
1) Hos ett exemplar af 270 mill:s längd hafva vi räknat 170 fjällrader. 
