Rhodichthys regina. (289 
Rhodichthys regina, COLLETT: Den Norske Nordhavs-Expedition 1876— 1878, 
Zoologi, Fiske, pag. 154, pl. V, fig. 37—39. — 1880. 
"Det enda erhållna och kända exemplaret är en hane, och har en to- 
tallängd af 297 mill. eller ungef. en fot. Sannolikt blir den större. Största 
kroppshöjden, vid ryggfenans början, innehålles 4!/; ggr och hufvudets 
längd 4 ggr i totallängden. Kroppen är baktill starkt afsmalnande, och 
 stjertens höjd strax framom stjertfenan utgör blott omkr. !/,, af största 
kroppshöjden. Störste tjockleken, öfver locken, utgör ungef. 3/, af största 
kroppshöjden, men bakom hufvudet är kroppen strax starkt hoptryckt och 
är detta bakåt allt mer och mer, så att den bakre delen af stjerten är 
helt tunn. Anus är belägen så långt fram, att afståndet mellan den och 
nosspetsen är kortare än hufvudets längd och utgör blott omkr. 3/, af denna. 
Huden är tunn och på det i sprit förvarade exemplaret lös, men den satt 
fast på kroppen, strax fisken kom upp ur vattnet. — Hufvudet är stort, 
tjockt och bredt, men baktill betydligt högre än bredt, och med bred och 
afrundad nos. Nosspetsen räcker något framom öfverkäken och denne se- 
nare räcker betydligt framom underkäken. Pannan och nacken äro starkt 
konvexa och nosen är något nedtryckt. Munnen är stor och munvinkeln 
är bakom ögat. Näsborrarne äro långt åtskilde, och den bakre är belägen 
en ögondiameter framom ögat, och den främre midt emellan den bakre 
d:o och nosspetsen. Ögonen äro temligen små, och deras diameter inne- 
hålles omkr. 7 ggr i hufvudets längd, och pannans minsta bredd mellan 
ögonen är nära tre ggr större än nämnde diameter. Locket och under- 
locket bilda baktill en trubbigt tillspetsad flik. Långs hvardera under- 
käkshalfvan är en rad af 4 stora slemporer, och på hvardera sidan af öfver- 
käken är en sådan af 3:ne dylika. — Ryggfenan börjar öfver lockets och un- 
derlockets bakre flik och sammanhänger baktill med basen af stjertfenan. Den 
är af medelmåttig höjd, låg fram- och baktill och högst ungef. på midten, 
der dess höjd är lika med öfverkäkens halfva längd. Dess strålar äro 60, 
hvilka alla äro ledade. — Analfenan, som ej börjar förr än nästan en half 
hufvudlängd bakom anus och på ett afstånd från nosspetsen som utgör '/3 
af totallängden, är ungef af samme form och höjd som ryggfenan, men är 
något kortare än den, och sammanhänger liksom den med stjertfenans bas. 
Den har 57 strålar. — Bröstfenorna äro temligen stora (deras längd något 
större än '/, af hufvudets d:o) och aflångt ovala, med snedt afrundad spets. 
Deras strålar äro 11 till 12. — Bukfenorna äro fästade vid skuldergördeln 
under strupen ett godt stycke framom bröstfenornas fästen, och bestå hvar- 
dera af en tjock af hud omsluten tråd, som på midten är delad i 2:ne grenar, 
af hvilka den ene är längre än den andre. De förete till det yttre ganska 
stor likhet med bukfenorna hos sl. Phycis, och äro långa, så att deras 
längd är ungef. lika med !/, af fiskens totallängd. — Stjertfenan är smal 
och långsträckt och obetydligt tillspetsad, eller i bakre kanten konvex. 
Dess längd innehålles ungef. 2!/, ggr i hufvudets d:o, och den har 10 fine 
och icke grenige strålar. — Färgen var öfver allt mörkt köttröd, här 
och der något ljusare. Gälhinnan var intensivt karmosinröd, och iris blå- 
svart 
