256 Slägtet Macrurus. 
hvardera sidan utgår bakåt en rygg, som slutar vid gälsprin- 
gans öfre vinkel, men ett stycke ofvan denne är ännu en myc- 
ket låg rygg, som ofvan ögonhålan utgår från den, som går 
långs sidan af pannan och hjessan, och den går parallel med 
den förre och slutar ett stycke ofvan dess slut samt just vid 
sidoliniens början, med hvilken den sammanfaller. Nosens längd 
är enligt ofvanstående mått lika med densamma af ögonhålan, och 
nosen skjuter långt framom munnen, så att afståndet mellan denne 
och nosspetsen endast är obetydligt mindre än den sist nämnda 
längden. Munnen är temligen liten, och munvinkeln är under 
ögats midt och bakre änden af öfverkäksbenet, som sträcker sig 
ett godt stycke bakom mellankäksbenet, är framom ögonhålans 
bakre kant. Underkäken passar in 1 den öfre d:o och dess 
främre ände är under ögonhålans främre kant och dess bakre 
ände under hennes bakre d:o. Haktråden är liten och smal och 
dess längd är knappt så stor som hälften af ögats längddia- 
meter. Näsborrarne hafva sitt lägei en fördjupning strax framom 
främre orbitalkanten, nära intill hvarandra, och den bakre, som 
är mera än dubbelt större än den främre, är njurformig, och 
den senare oval. Ögonen äro mycket stora, och deras längd- 
diameter, som är betydligt större än deras vertikale d:o, är nä- 
stan lika stor som nosens längd, samt nära 1 !/; ggr större än 
pannans minsta bredd dem emellan, och innehålles något mera 
än 2:ne ggr 1 hufvudets längd. Förlockets bakre kant är rig- 
tad något framåt och uppåt och således icke vertikal, och dess 
nedre bakre hörn så väl som dess undre kant äro afrundade. 
Underlockets bakre kant är urbugtad, och ofvan denne bilda 
underlocket och locket en afrundad utstående flik. De båda gälhin- 
norna bilda en gemensam smal fri flik under gälnäset, och hvar- 
dera gälhinnans strålar äro 6. Med undantag af läpparne och 
hakan mellan underkäksgrenarne, är hufvudet fjällbetäckt och 
med till en del temligen stora fjäll på sidorna. Fjällen äro af 
irregulier och vexlande form samt alla sträfva och taggiga. En 
del af dem, som sitta på sidorna af nacken, ofvan postorbital- 
ryggen, hafva en långsgående låg rygg, och dessa fjäll i före- 
ning bilda den låge rygg, som förefinnes mellan den på sidan 
af hjessan gående ryggen och postorbitalryggen samt sträcker 
sig till sidoliniens början. — Tänderna äro mycket små och 
spetsiga och krökta, samt bilda ett temligen bredt, kardlikt 
band på mellankäksbenen och ett smalt d:o på underkäken. — 
