Hälleflundran. 283 
Hippoglossus vulgaris, E. MorBaU: Hist. nat. des Poiss. de la France, 
TITT pas: 280. 1881. 
S 5 JORDAN & GILBERT: 'Synopsis of the Fishés 
of North America; Bullet. of the United. States 
National Museum, N:o 16, pag. 819. — 1882. 
» h FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain 
& Treland, vol. II, pag. 5, pl. 94. — 1880—- 
1884. 
? MöBiIUS & HEINCKE: Die Fische der Ostsée, pag. 
STI =SIS83 
R. COLLETT: Meddelels. om Norges Fiske i Aa- 
rene 1879—83; Nyt Magaz. f. Naturvid. 29 Bad. 
(särsk. aftr.) pag. 98. — 1884. 
Af LINNÉ anföres dess Svenska namn ”Hälgflundra”. I Skandinavisk 
Fauna uppgifvas namnen Hälleflundra och Helgeflundra. C. ÖEDERSTRÖM !) 
uppgifver namnet Hällebarn såsom förekommande i trakten af Strömstad, 
och MALM (anf. st.) anför namnet Hällefisk såsom allmänt i Bohuslän, der 
den vid Sydkoster äfven kallus Hälleflundre. Dess vanliga Norska namn 
är Qveite och stundom äfven Helleflyndre. 
Beskr. Den ernår en mycket betydlig storlek, och är en 
af de allra störste af våre fiskar, och den störste af dem, som 
äro matnyttige. Uti Skandin. Fauna anföres, att ett exemplar 
blifvit fångadt vid Bohuslänska Wäderöarna, som vägt 36 
lispund, och Krörer uppgifver, att han i Lofoten undersökt ett 
exemplar, som var 7 fot långt, men Corzrertrt anför en uppgift 
af fiskare i Westfinmarken, att de iakttagit derstädes ett exem- 
plar af omkr. 18 fots längd, eller lika långt som fiskarenas 
”Ottringsbaad”, hvilken är den störste uppgifne storleken. Van- 
ligen fås den af 3 till 5 fots längd och 2 till 4 lispunds vigt, 
eller 900 till 1500 mill:s längd och 17 till 25!/, kilograms 
vigt. Kroppsformen är långsträckt oval, med höjden från nå- 
got framom midten starkt aftagande bakåt, och med öfre och 
undre profilkonturerne bakåt konvergerande ungefär lika mycket. 
Största kroppshöjden (utan inberäkning af rygg- och analfenorna) 
något framom midten, innehålles hos de äldre i allmänhet ej 
fullt 3:ne ggr och hos de yngre väl 3:ne ggr i totallängden, 
och störste tjockleken, som hos de äldre vanligen är belägen 
vid bukens midt, och hos de unge vid locken, innehålles omkr. 
4 eller nära 4 ggr i största kroppshöjden. Stjertens höjd strax 
framom stjertfenan innehålles nära 5 ggr i sist nämnda höjd. 
Kroppen är jemförelsevis temligen tjock, ehuru något mera 
1) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, pag. 66. 
