290 Slägtet Hippoglossus. 
öfra ögats ögonhåla, lika långt fram som detta och ända till 
det öfre  silbenet. Vid bakre deler af ögonhålan ligger det 
ofvan på det högra, och det bildar större delen af ögonhålans 
bakre vägg. Bakom ögonhålan är det högra pannbenet ofvan 
starkt urhålkadt. Detta senare (högra) böjer sig vid bakre 
delen af ögonhålan starkt utåt, och bildar i förening med det 
venstras främre smala utskott och den underliggande bakre 
delen af det högra sidosilbenet den tjocke båge, som åt höger 
eller undertill omsluter det öfra ögats ögonhåla. Af suspen- 
soriets ben är det högra hyomandibularbenet något längre än 
det venstra, men eljest äro dessa båda ben nästan fullkomligt 
lika. Deras främste ledknapp, som är urhålkad, liksom de 
andre d:o, är rundad och sitter på en kort hals, och den mel- 
lerste d:o är mycket smal och lång. Den, med hvilken locket 
artikulerar, är större än den främste samt rundadt oval och 
med mycket kort hals. O. symplecticum är aflångt och nedtill 
starkt afsmalnande. Quadratbenen äro hvarandra fullkomligt 
lika och af vanlig form. Båda gombenen äro deremot hvar- 
andra betydligt olika, men båda jemförelsevis korta och tjocka. 
Det venstra är betydligt större än det högra, samt har den 
främre änden jemförelsevis bredare, och är baktill å inre sidan 
mindre urhålkadt. Det venstra mesopterygoidbenet är lägre men 
tjockare än det högra d:o och af en mera långsträckt form än 
detta, som är nästan rhomboidiskt, då det förra är elliptiskt. 
Pterygoidbenen äro äfven olika hvarandra. Det venstra är 
större och tjockare än det högra, men deras form är hos båda 
i det närmaste likadan och af vanlig beskafienhet. Det högra 
är endast något mera böjdt. Metapterygoidbenen äro något 
olika hvarandra, derigenom att det venstra är något kortare. 
Mellankäksbenen och deras tänder äro fullt symmetriska, och 
de förra hafva vanlig byggnad. Vid deras inre ände äro såsom 
vanligt 2:ne uppstigande utskott, af hvilka det yttre, som ar- 
tikulerar med öfverkäksbenets inre eller främre ände, är lägre 
samt tjockt och knöllikt, och det inre är högre och tunnare samt 
tillspetsadt, och vid dessa senare utskotts (ett å hvartdera 
mellankäksbenet) öfre ändar är baktill det brosk fästadt, som 
förmedlar artikulationen mellan dem och öfre silbenets nedre 
knöl. På öfra sidan af mellankäksbenens midt är en skarp 
kant, men icke någon flik, såsom i allmänhet hos torskfiskarne. 
Båda öfverkäksbenen äro lika stora och nästan fullt symmetriska. 
