200 Slägtet Hippoglossoides. 
Pleuronccetes Limandoides, C. J. SUNDEVALL: Skandinaviens Fiskar, af W. v. 
Wright, B. Fries, C. U. Ekström & C. J. Sunde- 
vall, 6:te häft. pag. 117, 5:te häft, pl. 27. — 
1840 & 1888. 
Platessa Umandoides, H. KRÖYER: Danmarks Fiske, 2:det Bd. pag. 358. 
— 1843—1845. 
Citharus platessoides, IDEM: Gaimard, Voyages en Scandin. etc. Zoolo- 
gie, Poiss. pl. 21. — 1845. 
Pleuronectes Umandoides, S. NILSSON: Skand. Fauna, 4:de del. Fiskarna, 
pag. 629. — 1855. 
Drepanopsetta platessoides, TH. GILL: Catal. of the Fishes of the eastern 
coast of North America, etc.: Proceed. of the 
Acad. of Nat. Sciences of Philadelphia 1861, Ap- 
pend. pag. 50. — 1862. 
Hippoglossoides limandoides, A. GÖNTHER: Catal. of the Fishes in the Bri- 
tish Museum, vol. IV, pag. 405. — 1862. 
» ÅR. COLLETT: Norges Fiske, pag. 136. -- 1875. 
» 4. W. MALM : Göteb:s och Bohusl:s Fauna, pag. 
509. — 1877. 
platessoides, R. COLLETT: Fiske fra Nordhavs-Expeditionens 
sidste Togt, Sommeren 1878; Vid. Selsk:s i Chri- 
stiania Förh. 1878, särsk. aftr. pag. 92. — 1879. 
IpeMm: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
13875—78; Vid. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 
N:o 1, pag. 74. — 1879. 
IDeEM: Den Norske  Nordhavs-Expedition 1876— 
1878; Zoologi, Fiske, pag. 144. — 1880. 
»” ” 
2 JORDAN & GILBERT: Synopsis of the Fishes of 
North America, pag. 826. — 1882. 
. limandoides, FANCIS DAY: The Fishes of Great. Britain & 
Ireland, vol. II, pag. 9, pl. 95. — 1880—1884. 
å MöBIUS & HEINCKE: Die Fische der Östsee, pag. 
38. — 1883. 
I ”Skandinaviens Fiskar” har den fatt namnet Ler-Flundra och i 
Skandin. Fauna det af Ler-Skädda. N. O. SCHAGERSTRÖM uppgifver, att 
den vid Landskrona kallas Horntunga och vid Kullen Judepiga och Stormun. 
I Göteborgs och Bohusläns Fauna anföres, att den i Bohusläns skärgård 
benämnes Storgab och Glib eller Glibsjädda, och det första af dessa namn 
uppgifves af C. CEDERSTRÖM såsom tillegnadt den i trakten af Strömstad, 
och oss synes det derför, att detta således inom vårt land har den mesta 
användningen. Vid Christiania hafva vi hört den kallas Engelsman. 
Beskr. Den ernår ringa storlek, och dess totallängd öfver- 
stiger hos oss sällan 300—350 mill., eller något öfver 1 fot 
och är vanligtvis mindre än denna längd. Dess kroppsform är 
något vexlande efter åldern, och hos de äldre är kroppshöjden 
större än hos de yngre, och innehålles hos de förre omkring 
