Storgapen. 303 
äro jemförelsevis temligen störa och tunna och på kroppen på 
ögonsidan i allmänhet af en rundad eller bredt oval form. I 
en vertikal linie vid spetsen af tillbakalagda bröstfenan äro mellan 
sidolinien och ryggfenan 27 till 28 fjällrader. De på ögonsidan 
äro sträfva af temligen grofve taggar vid deras bakre frie kant, 
och stundom äro äfven de på blindsidan, som sitta närmast 
rygg- och analfenorna, sträfva af dylike taggar, men der äro 
de eljest i allmänhet icke sträfva. De hafva tätt stående kon- 
centriska, vågformiga streck, och temligen många radiära gröfre 
d:o å den instuckne änden. Å ett 300 mill. långt exemplar 
äro de största på ögonsidan 4 mill. långa. De på blindsidan 
äro något mindre och mera allmänt rundade. På ögonsidan 
betäcka fjällen äfven fenstrålarne ut emot spetsen på alla fe- 
norna, men på blindsidan saknas de på dem alla, med un- 
dantag af stjertfenan, eller förefinnas i ringa utsträckning på 
en del strålar i midten af rygg- och analfenorna. — Sidolinien 
är fullständig och nästan rät, samt bildar blott en mycket 
svag båge öfver bröstfenan. Den sträcker sig ut på stjertfenan. 
— Färgen på ögonsidan är stundom något mörkare, gråbrun- 
aktig, och stundom ljusare, grårödaktig, och ofta med smärre 
mer eller mindre otydlige mörke fläckar!). På blindsidan är 
den hvit. Iris har en smal messingsgul ring närmast pupillen. 
Hos en unge af 19 mill:s totallängd hafva vi funnit största 
kroppshöjden vara 7!/, mill. Det venstra ögat hade gått öfver 
till sin normala plats, men fjäll saknades helt och hållet. 
Storgapen förekommer icke, så vidt kändt är, i närheten 
af våra Östersjökuster, men den ingår i sydvestre delen af Öster- 
sjön, och erhålles enligt Mögzivs & HetnceE hvarje år i bugten 
vid Kiel. Enligt C. P. Åsvröm?) är den emellertid allmän i 
södre delen af Öresund vid Lomma, och det är derför troligt, 
att den åtminstone en och annan gång förekommer vid syd- 
vestra Skånes Östersjökust. Från och med Öresund är den vid 
hela vår vestra hafskust allmän, ehuru den ingenstädes fångas 
i någon större mängd. — I Norge är den enligt Corzett en af 
de allmännaste arterna vid alla hafskuster inom detta land ända 
1) Färgen ljusnar något, då fisken en stund varit uppe ur vattnet 
och är död. 
2) Några iakttagelser rörande de Vertebrerade djur, som förekomma 
i trakten af Lomma, p. 30. 
