Pigghvarfven. 309 
endast på den öfre delen af den samma, men stundom äro de 
äfven der något mera utbredde, ehuru dock icke förekommande 
på käkarne. — Tänderna äro små, spetsiga och krökta inåt 
eller bakåt, och äro nästan likstora samt lika utbildade på ögon- 
och blindsidorna. De främre äro något litet större än de bakre. 
De bilda ett smalt band eller karda på mellankäksbenen och 
underkäken, och äro tillstädes i ringa antal (10—12) på främre 
delen af plogbenet, innanför dettas något nedskjutande kanter, 
men saknas på gombenen. De äro af samma beskaffenhet på 
svalgbenen, och på de nedre af dessa bilda de ett smalt band 
af omkr. 3 rader. — Ryggfenan, som börjar framom öfra ögat 
på nosens öfra sida och ungef. midt emellan detta öga och nos- 
spetsen, då mellankäksbenen icke inberäknas, och som slutar 
midt öfver analfenans slut samt på ett afstånd från stjertfenan, 
som är mindre än det nedra ögats vertikale diameter, har sin 
största höjd belägen bakom midten samt utgörande något mindre 
än 1/, af hufvudets längd, och den är låg fram- och baktill. 
Hvarken den eller analfenan går baktill öfver på blindsidan. 
Den har 61 till 72 (oftast 62—65) strålar, som alla äro ledade 
och oftast äfven alla äro grenige, men stundom äro någre af 
de främste enkle. Den så väl som de andra fenorna är innesluten 
i en tjock hud. — Analfenan, som börjar strax bakom anus 
och ungef. under bakre delarne af bröstfenornas fästen, och fram- 
för hvilken ingen analtagg förefinnes, har sin största höjd, som 
är föga större än den af ryggfenan, något framom midten, samt 
är låg fram- och baktill. Den har 43 till 56 (vanligen 44— 
46) strålar, som alla äro ledade och i allmänhet äfven grenige. 
— Bröstfenorna sitta högt uppe och hafva sneda fästen. Af 
dem är den på blindsidan något kortare och trubbigare än den 
på ögonsidan, som är föga kortare än !/, af hufvudets längd 
och har spetsen snedt tillspetsad. De hafva hvardera 11 till 
12 (vanligen 12) strålar. — Bukfenorna äro fästade på buk- 
kanten nära intill hvarandra och framom bröstfenornas fästen. 
Baktill äro de fästade till bäckenbenen och framtill vid den 
nedre grenen eller utskottet af basibranchiostegalbenet. De 
hafva en särdeles lång bas, som för den venstra eller ögonsidans 
sträcker sig något framom den andras d:o och ungef. till midt 
för bakre änden af underkäken samt till änden af den frie trub- 
bige spets, som förefinnes bakom gälhinnorna, och som är bil- 
dad af bukfenorna och basibranchiostegalbenet i förening. Bakre 
