320 Slägtet Bothus. 
oc  Rhombus levis, FRANCIS DAY: The Fishes of Great. Britain & 
Ireland, vol. II, pag. 14, pl. 97. 1880--1884. 
N Å MöBIUSs & HEINCKE: Die Fische der Ostsee, pag. 
0885: 
Den är vid Skånes vestra hafskust allmänt känd under benämningen 
Slätvar, och vid Bohuslän under den af Släthvarf, och enligt Göteb:s och 
Bohusl:s Fauna stundom under den af Släthvarfvel och Sandhvarf, hvilket 
sist nämnda namn äfven enligt C. ÖEDERSTRÖM !) tilldelas den i trakten af 
Strömstad 
Beskr. Den blir icke så stor som föregående art, och öf- 
verstiger sällan 2:ne fot eller 600 mill. i längd och 6 till 8 
skålpund i vigt. Den är ock i allmänhet tunnare 1 kroppen, 
Kroppsformen är temligen bredt oval, då fenorna icke tagas 
med i beräkning, och största kroppshöjden, som har sitt läge 
något framom midten af totallängden, är ungef. lika med hälf- 
ten af den senare, ehuru den stundom hos äldre är något litet 
mindre och stundom hos yngre något litet större än denna 
hälft. Kroppen är tunn, och dess störste tjocklek, som vanligen 
har sitt läge något ofvan spetsen af ögonsidans bröstfena, utgör 
ungef. 1/, af största kroppshöjden. Stjerten är strax framom 
stjertfenan temligen hög, och dess höjd derstädes innehålles 
mellan 4 och 5 ggr i största kroppshöjden. Anus har sitt läge 
på blindsidan strax ofvan bukkanten och intill, ehuru med större 
delen framom basen af analfenans 1:ste stråle. Afståndet mel- 
lan spetsen af underkäken och anus är stundom nästan lika 
med och stundom något litet mindre än hufvudets längd. — 
Hufvudet är af medelmåttig storlek, och dess längd innehälles 
omkr. 4 ggr (stundom något litet mera och stundom d:o mindre) 
i totallängden. Underkäkens längd är ungef. lika med !/, af 
hufvudets d:o, och den skjuter framom den öfre d:o samt har 
under hakvinkeln en knöl, och dess halfvas bakre hörn är skarpt. 
Munnen är temligen stor, med starkt uppstigande munspringa 
och med munvinkeln ungef. under det nedra ögats framkant och 
bakre änden af öfverkäksbenet, hvars längd är något mindre 
än !/, af hufvudets d:o, ungef. under dess midt. Näsborrarne 
å ögonsidan sitta i longitudinel rad efter och temligen nära in- 
till hvarandra, samt dubbelt närmare det nedra ögat än nos- 
spetsen. Den främre är något större än den bakre och har bak- 
"till en temligen stor tillspetsad hudflik. På blindsidan äro de 
1) Öfvers. af K. Vet. Ak:s Förh. 1876, N:o 4, p. 66. 
