330: 
Slägtet Arnoglossus. 
gen på ögonsidan gråbrunaktig, merendels med mer eller mindre 
tydlige i rad stälde 
punktlike svartbrunaktige fläckar långs 
sidolinien och innanför basen af rygg- och analfenorna. 
Rf. 35—93; af. 64—71; brf. 9J—11; bf. 6; stjf. 3 + 11 +3. 
<< Pleuronectes Laterna, 
- Arnoglossus, 
Rhombus nudus, 
Pleuwronectes arnoglossus, 
Arnoglossus laterna, 
RBhombus soleeformis, 
Arnoglossus laterna, 
Ä soleceformis, 
laterna, 
——— Pleuronectes arnoglossus, 
Arnoglossus soleeformis, 
ST MN laterna, 
WALBAUM: Petri Artedi sueci Genera Piscium, 
pag. 121. — 1792. 
SCHNEIDER: Bloch, Systema Ichthyologize, pag. 157. 
— 1801. 
Riss0o: Hist. nat. des princip. productions de V'Eu- 
rope mérid. T. 111. pag. 251. — 1826. 
BONAPARTE: Iconogr. della Fauna Italica, T. III, 
pag. 22, 3:dje arten i ordn. Tav. 97. — 1832— 
1841. 
A. GÖNTHER: Uatal. of the Fishes in the Brit. 
Mus. vol. IV, pag. 415. — 1862. 
A. W. MarmM: Förh. vid de Skanudin. Naturforsk:s 
nionde möte i Stockh. 1863, pag. 413. — 1865. 
R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 140. — 1875. 
A. W. MALM: Göteb:s och Bohusl:s Fauna, pag. 
BRI tall, des Li T8TT. 
R. COLLETT: Meddel. om Norges Fiske i Aarene 1875 
—78; Vid. Selsk:s i Christ. Forh. 1879, N:o 1, 
pag. 77. — 1879. 
E. MOoREAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, 
T. 111, pag. 328. — 1881. 
A. W. MALM: Ichthyolog. meddelanden; Göteb:s 
naturhist. musei Årsskrift, III, 1881, pag. 24. — 
1882. 
FaAnNcIS DAY: The Fishes of Great. Britain & 
Ireland, vol. II, pag. 22, pl. 99, fig. 2. — 1880 
—1884.. 
R. COoLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i 
Aarene 1879—983; Nyt. Magaz. for Naturvid. 29 Bd., 
särsk. aftr. pag. 101. — 1884. 
I Göteborgs och Bohusläns Fauna har den af A. W. MALM fått det 
Svenska namnet Radfläckig Tungehvarf. 
Beskr. Den är 
en liten art, och dess totallängd stiger 
knappt till mera än 200 mill. Det största i vår nord erhållna 
exemplaret är 187 mill. långt, enligt Cornretr. Den vanliga 
längden af dem, som 
är af en aflångt oval 
erhållas, är omkr. 120 till 150 mill. Den 
eller elliptisk kroppsform, och liknar här- 
uti mycket den vanliga tungan. Största kroppshöjden, utan in- 
beräkning af fenorna och något litet bakom den 1:ste +/, af 
totallängden, innehålles i allmänhet omkring 3:ne ggr (stundom 
