Tungehvarfven. 233 
nedre gren, nära intill hvarandra) som hos slägtet Bothus, men 
ögonsidans bukfena är betydligt längre än blindsidans d:o, och 
det är blott den förra som är fästad äfven på basibranchioste- 
galbenet. Dess längd är något större än den af ögonsidans 
bröstfena. Strålarnes antal är i båda 6. Ögonsidans bukfenas 
främre ände bildar i förening med basibranchiostegalbenet en 
fri spets bakom de båda gälhinnornas förening. — Stjertfenan 
är starkt afrundad och at medelmåttig längd (ungef. lika med 
2/, af hufvudets d:0o). Den har 11 grenige strålar och å hvar- 
dera sidan 3:ne icke grenige stödjestrålar. — Fjällen äro tem- 
ligen stora, tunna och lätt affallande. De större på ögonsidan 
äro hos ett större exemplar omkr. 3 mill. långa. De förete på 
olika ställen på denna sida en vexlande form. De på ögonsidans 
mellerste delar äro af en ojemnt rundadt oval form, med den 
frie änden trubbvinklig och den instuckne d:o bugtig. En del 
af sidoliniens fjäll äro elliptiska, och dessa hafva i allmänhet 
en långsgående halfkanal. Deras frie del företer på ögonsidan 
en rhomboidisk form, men är på blindsidan mera afrundad. 
Deras skulptur har tätt stående koncentriska och vid den in- 
stuckne änden ganska tätt stående och talrika radiära strimmor, 
med nucleus decentral eller närmare den frie änden. Denne 
ände har å ögonsidan i kanten en rad af spetsige och temligen 
långe taggar, till antalet vanligen 20—40 å de större fjällen. 
Oaktadt denna beväpning äro dessa fjäll dock egentligen att 
betrakta såsom transformerade cycloidfjäll, men kunna äfven 
benämnas ctenoidfjäll. Blindsidans fjäll äro mer rundade och 
sakna taggar. På ögonsidan sträcker sig fjällbetäckningen långt 
ut på de vertikala fenorna, men på blindsidan endast på stjert- 
fenan, ehuru de här betäcka hela kroppssidan. Uti en nästan 
vertikal rad öfver spetsen af den tillbakalagda bröstfenan äro 
25—28 fjäll, och uti sidolinien omkring 55 d:0o, af hvilka 15—-16 
i bågen. — Sidolinien bildar en starkt uppstående och ojemn 
båge öfver bröstfenan, från hvars spets den går rät långs rygg- 
raden till stjertfenan. — Färgen är på ögonsidan gråbrunaktig 
eller stundom något ljusare, grågulaktig, ofta med i rad stälde 
punktlike, svartbrunaktige fläckar långs sidolinien samt innan- 
för och långs basen af rygg- och analfenorna. Fenorna på 
samma sida svart punkterade. Blindsidan är hvit. Iris är 
gröngulaktig och till en del fläckig af gråbrunt. 
