328 Slägtet Zeugopterus. 
nämnda öga, men dess längd är något mindre än 1, af huf- 
vudets d:o. Under hakvinkeln är icke någon knöl. Underkä- 
kens spets skjuter något framom spetsen af öfverkäken, äfven 
då munnen är sluten. Näsborrarne äro små, tubformade och 
rundade samt nära intill hvarandra. De på ögonsidan sitta i 
långsgående rad midt framom mellanbalken mellan ögonen, den 
bakre ofvan det nedra ögats främre orbitalkant och den främre 
nära den till öfverkäksbenet stötande kanten. Blindsidans näs- 
borrar sitta strax framom ryggfenans främre ände, och deras 
kanter äro mindre uppstående. Ögonen äro temligen stora, det 
öfra obetydligt större än det nedra, och bådaderas längddiameter, 
som är större än den vertikale d:o, innehålles 4 till 5 ggr i 
hufvudets längd. Pupillen är rigtad på vanligt vis. Den flik, 
som iris hos slägtet Bothus bildar vid pupillen, å det öfra ögat 
nedtill och å det nedra upptill, är här föga märkbar. Ögonen 
sitta tätt 1iatill hvarandra, och mellanbalken dem emellan är 
mycket smal, dess minsta bredd utgörande ungef. '!/; af nedra 
ögats längddiameter, och detta öga sitter med ungef. sin 
främre !/, eller något mindre del framom det öfra, som sitter 
väl under basen af ryggfenan. Locket och underlocket hafva 
baktill ofvan bröstfenans bas en utstående afrundad flik, och 
under den är underlockets bakre kant framom nämnde bas grundt 
urbugtad, och detta ungefär lika på båda sidor. Förlockets 
nedre bakre hörn är afrundadt. De båda gälhinnorna äro föga 
förenade, och de bilda blott en mycket smal gemensam fri hud- 
flik under gälnäset, och hvardera har 7 strålar, af hvilka äfven 
den främste är väl utbildad, ehuru såsom vanligt minst. Huf- 
vudet är på båda sidor betäckt af något mindre fjäll, med un- 
dantag af den främste delen af nosen, läpparne, blindsidans 
underkäksgren och hakan, som äro bara. — Tänderna äro myc- 
ket små och bilda framtill kardlika band på mellankäksbenen 
och underkäken, och äro något mindre på ögonsidan, och några 
få ytterst små förefinnas äfven på främre änden af plogbenet. 
Alla äro spetsiga och något böjda. — Ryggfenan börjar något 
litet in på blindsidan och ungef. midt för öfra ögats främre 
orbitalkant, och således ett godt stycke bakom nosspetsen, men 
föga framom öfra ögat, och den liksom analfenan slutar med en 
liten, fem strålar bärande flik eller spets, som sträcker sig nå- 
got in på stjertens blindsida, och på ett afstånd från stjert- 
fenans bas, som är något litet mindre än det nedra ögats längd- 
