Rissos' Hvarf. 349 
Zeugopterus unimaculatus (RIsSSo). 
Rissos Hvarf'!). 
Munnen är stor och underkäkens längd är större än "/, af hufvudets 
d:o.. Kroppens höjd, utan inberäkning af fenorna, innehålles 2:ne ggr i 
totallängden. Ryggfenan börjar öfver ögonsidans bakre näsborre, och dess 
förste stråle är förlängd. 
Rf. 70—80; af. 61—68; brf. 10—12: bf. 6; stjf. 16. 
Rhombus unimaculatus, Risso: Hist. nat. des princip. Product. de VEu- 
rope méridionale, T. III, pag. 252. — 1826. 
Scophthalmus > BONAPARTE: Iconographia della Fauna Italica, T. 
III, Pesci, pag. 28, tav. I (103 i hela serien), 
fig. 3. — 1832—1841. 
Zeugopterus punctatus, YARRELL: Hist. of Brit. Fishes, 3:d edit. (Richard- 
son), vol. I, pag. 650. — 1859. 
Phrynorhombus unimaculatus, A. GÖNTHER: Catal. of the Fishes in the 
Brit. Mus. vol. IV, pag. 414. — 1862. 
— Pleuronectes å E. Moreau: Hist. nat des Poiss. de la France, 
T: III, pag. 323. — 1881. 
—-Zeugopterus unimaculatus, FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain 
& Ireland, vol. II, pag. 17, pl. 99. — 1880— 
1884. 
Beskr. Den blir blott obetydligt större än småhvarfven, och dess 
totallängd lär knappt öfverstiga 5 tum dec.m. eller 150 mill. Den liknar 
berghvarfven mycket i kroppsformen, som är bredt oval och framtill trub- 
big. Största kroppshöjden, med frånräkning af fenorna, innehålles ungef. 
2:ne ggr i totallängden. — Hufvudet är stort, och dess längd innehålles 
3?/, eller nära 4 ggr i totallängden. Munnen är stor och starkt uppsti- 
gande, och underkäken framskjuter något framom den öfre d:o, och den 
förres längd är större än '!/, af hufvudets d:o. Under hakvinkeln är en 
knöl. Afståndet mellan nosspetsen och det nedra ögat är ungef. lika med 
ögonens längddiameter, hvilken utgör ungef. !/, af hufvudets längd. Gäl- 
hinnans strålar äro 7, och båda gälhinnorna äro föga förenade under gäl- 
näset. Skiljeväggen mellan gälhålorna är genombruten af ett stort ellip- 
tiskt hål. — Tänderna äro mycket små och spetsiga, och bilda kardlika 
band på mellankäksbenen och underkäken, men saknas på plogbenet. — 
Ryggfenan börjar ett godt stycke framom öfra ögat och ungef. öfver ögon- 
sidans bakre näsborre, och slutar nästan vid stjertfenans bas, hvarest den 
med bakerste strålarne, som äro mycket fine, böjer sig öfver på blindsidan. 
Den har 70 till 80 strålar, af hvilka den 1:ste uppskjuter med en fri tråd- 
lik spets mer eller mindre högt öfver de närmast följande. Den har sin 
största höjd något framom början af den bakerste !/, af totallängden. — 
Analfenan är, med undantag deraf att dess 1:ste stråle icke är förlängd, 
af samme byggnad som ryggfenan, och börjar strax bakom anus och slutar 
1) Detta namn har den erhållit i Skandinavisk Fauna. 
