Berghvarfven. EST 
» är något längre än det öfra ögats längddiameter, hvilken är 
lika med det nedras d:o och utgör ungef. !/. af hufvudets längd. 
Ögonen äro af medelmåttig storlek, och sitta nära intill hvar- 
andra, så att mellanbalkens dem emellan minsta bredd hos de 
yngre blott utgör ungef. !/, och hos de äldre ungef, '/, af öfra 
ögats längddiameter, och det öfra ögat sitter nästan rätt öfver 
det nedra och endast högst obetydligt längre tillbaka än detta. 
Det förra är beläget ett godt stycke under ryggfenan, och af- 
ståndet dem emellan är hos yngre något större än !/, af ögats 
längddiameter, och hos de äldre ungef. lika med hela denne 
diameter. Locket och underlocket bilda ofvan bröstfenans bas 
en aftrubbad, bakåt utstående vinkel, och det senare är framom 
nämnde bas grundt urbugtadt, något grundare så på ögonsidan 
än på blindsidan, Mellanlockets undre kant är framtill grundt 
konkav. Förlockets båda grenar bilda nedtill och baktill en 
vinkel, som är något större än en rät, men som är afrundad, 
och den öfre grenens bakre kant är något bugtig. De båda 
gälhinnorna äro föga förenade och bilda blott en smal fri ge- 
mensam hudflik under gälnäset, och hvardera har 7 strålar. 
Hålet å skiljeväggen mellan båda gälhålorna är stort och ellip- 
tiskt. På ögonsidan är hufvudet öfver allt täckt af sträfva, 
taggbeväpnade fjäll, men på blindsidan saknar det fjäll. — 
Tänderna äro mycket små, spetsiga och krökta, och bilda på 
mellankäksbenen och underkäken kaärdlika, framtill bredare och 
baktill starkt afsmalnande band. På plogbenets främre ände 
äro de färre och sitta i en irregulier båge. Gombenen sakna 
tänder. Svalgbenens tänder likna de andra, och sitta kardlikt. 
— Ryggfenan, som börjar på nosen, intill öfverkäksbenens 
främre eller öfre ändar samt på hufvudets öfre kant och icke 
in på blindsidan, och liksom analfenan vid slutet är böjd öfver 
på stjertens blindsida, och der är fästad på stjertfenans bas, 
med de bakerste strålarne böjde inåt öfver denna fena, är lägst 
framtill, utan förlängd stråle, och höjer sig mycket. långsamt 
bakåt, och är högst ungefär vid början af den bakerste !/; af 
dess längd, hvarest dess höjd utgör omkr. !/, af största kropps- 
höjden. Dess öfre kant bildar en jemn båge. Den har omkr. 
87 till 101 strålar, som alla äro grenige och förenade genom 
fenhinnan ända till spetsarne. — Analfenun börjar något litet 
längre fram än nedra bakre Hörnet å förlocket, och är af samme 
byggnad och form som ryggfenan och företer, såsom redan blif- 
Lilljeborg, Fiskarne. II. 23 
