304 Slägtet Zeugopterus. 
vit anfördt, vid sitt slut samma förhållande som den, så att 
afståndet mellan båda dessa fenor på stjertfenans blindsida icke 
är stort. Den är dock litet högre än ryggfenan, och antalet af 
dess strålar vexlar mellan 69 och 80. Hvardera af de delar, 
med hvilka rygg- och analfenorna sträcka sig öfver på stjert- 
fenans blindsida, har 4 till 5 strålar. Vid dess främre ände 
är analfenan medelst fenhinna förenad med båda bukfenorna 
ända till nära fenstrålarnes spetsar. Framom den finnes ingen 
analtagg. Den har sin största höjd midt emot den samma å 
ryggfenan. — Bröstfenan å ögonsidan är temligen lång och 
snedt tillspetsad, med de öfre strålarne längst, så att dess längd 
utgör nära !/, af hufvudets d:o. Dess strålar äro till antalet 
12, som, med undantag af den öfverste, äro grenige. Den är 
rigtad för det mesta uppåt och föga bakåt. Blindsidans bröst- 
fena är mycket mindre än ögonsidans d:o, och dess längd är föga 
mera än !/, af den senares. Den är trubbigt tillspetsad och 
har 10 till 11 strålar. — Bukfenorna, som äro sins emellan 
af ungef. samma längd och höjd, börjande vid spetsen af den 
nedre smale grenen af basibranchiostegalbenet och intill det 
nedre bakre hörnet af underkäken, och sträckande sig med sine 
bakre spetsar bakom analfenans början, hafva hvardera 6 strå- 
lar, som alla äro grenige och af hvilka de båda främste (1 å- 
hvardera sidan) genom hud äro förenade vid basen, Deras längd 
från deras början till de bakre strålarnes spetsar utgör ungef. 
1/, af hufvudets d:o, och deras bakre strålar äro icke synner- 
ligen betydligt längre än de främre d:o. Bakom dem finnas 
inga taggar å bäckenbenen. — Stjertfenan är liten (dess längd - 
utgör ej fullt !/; af hufvudets d:0o) och starkt afrundad baktill, 
samt distinkt, ehuru vid basen förenad med rygg- och anal- 
fenorna. Den har 14 grenige strålar och å hvardera sidan 1 
icke grenig stödjestråle. — Fjällen äro särdeles karakteristiska 
och äro på de båda sidorna mycket olika hvarandra. I allmän- 
het äro de små. På ögonsidan äro de något större än på blind- 
sidan och betäcka hvarandra mycket tätare spånlikt, samt äro 
af en annan form, och äro i den frie kanten taggbeväpnade, då 
deremot blindsidans fjäll sakna taggar. På förra sidan hafva 
de största hos ett exemplar af 225 mill:s totallängd den ver- 
tikale diametern, som hos en stor del är den störste, ungef. 3 
mill. lång eller föga mera. Deras form är något vexlande, men 
i allmänhet hafva de den antingen af en halfeirkel eller ock 
